Розгляд законопроекту про Антикорупційний суд – на фінальних етапах. У Верховній Раді та на Банковій запевняють, що вже в четвер вдасться вийти на голосування. І є кілька сигналів про те, що Антикорупційний суд, так чи інакше, ухвалять. Ключове ж питання в іншому – яку роль у ньому відведуть міжнародним спостерігачам, що важитиме їхнє «вето» у відборі суддів.
Домовлялись, торгувались – та досі не вирішили. Консультації щодо ролі громадської ради міжнародних експертів при відборі суддів ще тривають, заявив 5 червня спікер парламенту Андрій Парубій.
«Я думаю, що в результаті нашого обговорення нам доведеться знайти якийсь компромісний варіант між авторами всіх правок. Бо фактично, якщо ми не знайдемо узгодженої позиції, нам буде важко знайти 226 голосів для самого закону», – сказав спікер.
Комітет із питань правової політики та правосуддя збереться 6 червня, аби остаточно визначитись щодо цього.
Головне питання порядку денного цього тижня-розгляд і ухвалення Законопроекту "Про вищий Антикорупційний суд". Тому цей тиждень -це тиждень випробувань. Зроблю все можливе, щоб рішення про суд було ухвалене згідно рекомендацій Венеційської комісії @VeniceComm у цей четвер.
— Андрій Парубій (@AndriyParubiy) 4 червня 2018 р.
Та рішення щодо ролі міжнародних експертів може знайтись, насправді, лише на Банковій, зазначають депутати в кулуарах.
«Вони матимуть право вето, інше питання – яким чином воно буде подолане. Але те, що експертна рада матиме право вето, – обов'язково», – каже депутат БПП Олексій Гончаренко.
Банкова
Адміністрація президента – один із кількох серйозних гравців, які зараз пильно стежать за розглядом законопроекту в Раді.
Банкова не хоче відпускати важелі впливу над судовою системою, і тому маніпулює в інформаційному просторі роллю міжнародних експертів, каже голова Центру протидії корупції Віталій Шабунін.
«Захід не наполягає на тому, щоб вибирати суддів. Усе, чого вимагає МВФ, Венеційська комісія, ЄС та США – це право вето для недоброчесних кандидатів. Тобто, подались на конкурс 100 людей, і міжнародні експерти кажуть: оці 20 не можуть пояснити свої статки, чи ухвалювали неправомірні рішення. Тоді ці 20 мають піти з конкурсу геть. Решта 80 проходить передбачений законом український конкурс. От саме неможливість повирішувати в суді так сильно лякає Порошенка й компанію», – пояснює Шабунін.
На його думку, президент Петро Порошенко та його оточення зараз обирають «між електоральною смертю і можливістю сісти за ґрати після закінчення свого терміну».
Та наразі саме Банкова має безумовний козир – найбільшу парламентську фракцію БПП, а отже – вирішальний голос.
Водночас, президентові Петру Порошенку доводиться рахуватись і з Заходом.
Захід
А західні партнери (а це і політичні союзники ЄС та США, і фінансові донори МВФ та Світовий банк) не хочуть створення формального, маріонеткового суду. Тому й наполягають на вирішальній ролі міжнародних експертів, які не зав’язані на українському політикумі та олігархах.
МВФ уже ставить питання руба: не буде прозорого суду за рекомендаціями Венеційської комісії – не буде грошей. А йдеться про майже 2 мільярди доларів, які Київ може отримати в рамках наступного траншу.
На продовженні співпраці України з МВФ зав’язані й інші пропозиції макрофінансової допомоги. То відразу й не порахувати, у скільки може обійтися Києву провал голосування щодо Антикорупційного суду.
А неотримання траншу МВФ – це не просто удар по макрофінансовій стабільності держави. Для громадян – це ще ризик високої інфляції, а, отже, падіння гривні та здорожчання продуктів у супермаркетах, кажуть економісти.
"Якщо зараз гривня почне коливатись,то продукти одразу підуть догори.І навіть ті, які вже декілька місяців показують зниження ціни–вони покажуть плюс. Тому що почнуть закладати курс уже не 26 грн,а 28,хтось 30,через те,що неможливо буде спрогнозувати курс" https://t.co/MfWWFTzoKY
— Яна Полянська (@PolianskaRS) 1 червня 2018 р.
І напередодні майбутніх президентських та парламентських виборів це дражливий фактор, каже політолог Ігор Рейтерович.
«Із одного боку влада, звісно, не зацікавлена у таких стрімких коливаннях, які однозначно битимуть по соціальному становищу більшості громадян. А в нас громадяни дуже болісно реагують на стрибки гривні, на її здешевшання на тлі долара – відразу починається паніка, скупляння валюти. А з іншого боку, деякі опозиційні сили зацікавлені в подібній ситуації – це дозволить збирати електоральний урожай і отримувати ту підтримку, на яку сподіваються», – каже Рейтерович.
Тож для влади, зрештою, вигідніше дати зелене світло судові і потім використовувати це як виконану обіцянку в агітації на виборах, додає Рейтерович.
Фракції
На тлі цього намагаються маневрувати решта парламентських фракцій. Всі, хто вагався раніше, – визначились.
«Батьківщина» виступає за якнайшвидше створення антикорупційного суду в Україні – за стандартами Венеційської комісії. «Самопоміч» – також. І обидві фракції публічно звинувачують Банкову в небажанні відпустити важелі впливу на судову систему.
«Народний фронт», який залишається єдиним союзником БПП у Раді, також згоден із рекомендаціями Венеційської комісії, проте уникає публічно критикувати зволікання президентської фракції.
Опозиційний блок – проти, і заявляє, що Антикорупційний суд суперечить українській Конституції. Радикальна фракція також голосів не дасть, тому що вважає цю ідею «таким же обманом, як і вся судова реформа».
У «Відродженні» кажуть, що вирішуватимуть в останній момент, а «Воля народу» проголосує, хоча й «не тішить себе ілюзіями». Проте голосів у цих депутатських груп настільки мало, що крупні фракції не надто беруть їх у розрахунок.
«Смертю є не голосувати за вето міжнародників у доборі. Соціологія показує, що значна частина виборців цих політичних сил (у тому числі БПП, ба навіть – Опозиційного блоку і Радикальної партії) довіряють формуванню Антикорупційного суду міжнародниками набагато більше, ніж будь-кому іншому, окрім активістів громадських. Тому це навіть електоральним самогубством є не голосувати за Антикорупційний суд із незалежним добором суддів», – каже Шабунін.
Гройсман
Використав ситуацію з Антикорупційним судом і прем’єр-міністр. Володимир Гройсман заявив, що готовий подати у відставку, якщо Рада провалить голосування.
Відставка голови Кабінету міністрів зараз означала б перезапуск усього уряду і повне перетасування політичних колод. Проте була б невчасною навіть для самого Гройсмана, який також має власні плани на майбутні парламентські вибори, кажуть експерти.
Тож його заява – гра на власні ставки, каже політолог Рейтерович. Із останніх заяв Гройсмана складається враження, що він зараз визначається: йти чи не йти на вибори, каже політолог.
«І тут ще питання – на які вибори, можливо, навіть і президентські. Хоча він і не говорив, що в нього немає таких амбіцій, але ми прекрасно знаємо, що в нас часто говорять одне політики, а роблять зовсім інше», – говорить Рейтерович.
Від Гройсмана останнім часом іде багато ініціатив, які піарять досягнення очолюваного ним уряду. Тож заява про Антикорупційний суд – аргумент і засіб політичного тиску, додає експерт.
«Або це підготовка до наступних президентських чи парламентських виборів. І намагання команди прем’єра розширити своє представництво в наступних владних розкладах. Тобто якщо він залишається в тому форматі, в якому на сьогодні функціонує коаліція – він хоче мати 10-20-30%. І для цього йому треба робити подібні заяви, показувати, що він має якийсь ресурс і додаткові важелі впливу», – каже експерт.
Водночас, додає Рейтерович, прем’єр таким чином хоче заробити симпатії громадян та Заходу, продемонструваши відданість прозорим реформам.
Чи буде вето?
Є висока ймовірність, що політичні сили торгуватимуться до останнього, і, зрештою, ухвалять закон, кажуть експерти. На заваді може стати готовність ключових українських гравців свідомо піти на протистояння із Заходом і суспільством заради збереження власної безпеки.
Інтрига наразі в тому, як пропишуть право вето для західних спостерігачів. І Шабунін припускає, що БПП все ж спробує обійти цей момент.
«Це ж притомні люди обирають боротьбу з корупцією, транш у МВФ, відсутність економічного колапсу. А народні депутати, особливо підконтрольні Банковій, обирають між незворотністю покарання за корупційні злочини та іншими варіантами. А корупція для них – це і є політика, для них немає сенсу бути в політиці, якщо не красти. Тому, швидше, це ми загнані в кут, а не вони. Тому що якщо в тебе 200 тисяч доларів готівки, як у багатьох із них – то немає проблем із дефолтом», – каже Шабунін.
Рада планує голосувати за Антикорупційний суд 7 червня.