Угорщина звернулася зі скаргою до генерального секретаря ОБСЄ, уповноваженого організації у справах нацменшин та чинного голови ОБСЄ, а також до верховного комісара ООН із прав людини і комісара ЄС з питань розширення та європейської політики добросусідства. У цьому листі угорський уряд звертає увагу міжнародних організацій на ухвалення Верховною Радою нового закон про освіту, який, на думку Будапешта, утискуватиме права угорської меншини в Україні, передає кореспондент Радіо Свобода.
Як заявив міністр МЗС Угорщини Петер Сійярто на прес-конференції в Будапешті, його країна також просить вжити невідкладних заходів, щоб цей закон не вступив у дію.
Минулої неділі стало відомо, що міністр викликав у цій справі на понеділок посла України Любов Непоп. За відсутності посла в Будапешті тимчасового повірника у справах України в Угорщині прийняв статс-секретар МЗС Угорщини Левенте Мадяр.
Утім, пояснення українського дипломата, як і попередні заяви міністра закордонних справ України Павла Клімкіна про те, що угорці за національністю, які живуть в Україні, як і представники інших нацменшин, повинні володіти українською державною мовою, не задовольнили угорську сторону.
«Ці пояснення я вважаю цинічними і неправедними, які не підтверджують правомірність ситуації», – заявив після цього Петер Сійярто.
Хоча угорська дипломатія, згідно з заявами її керівника, надалі не підтримуватиме важливі для України рішення та ініціативи на міжнародному рівні, проте Угорщина ясно усвідомлює, що відбувається на українських теренах. Задля збереження територіальної цілісності України і з огляду на необхідність продовження економічних санкцій проти Росії Київ може розраховувати на голосування Угорщини за продовження санкцій, додав при цьому Сійярто.
Також у понеділок прем’єр-міністр Угорщини Віктор Орбан прийняв голову Товариства угорської культури на Закарпатті і депутата Верховної Ради України Василя Брензовича. На цій зустрічі йшлося про можливі негативні наслідки вступу в дію українського закону про освіту для угорської меншини в Україні.
Тим часом міжфракційна група депутатів від проурядових та опозиційних угорських партій оприлюднила цього ж дня намір письмово звернутися до президента України Петра Порошенка з закликом не підписувати закон про освіту.
Зі свого боку, міністр закордонних справ України Павло Клімкін написав у твітері: «Україна й надалі робитиме все для розвитку української та гарантуватиме вільний розвиток мов національних меншин. Це наш обов’язок».
1/3 Україна й надалі робитиме все для розвитку української та гарантуватиме вільний розвиток мов національних меншин: це наш обов’язок
— Pavlo Klimkin (@PavloKlimkin) September 11, 2017
За його словами, цього тижня Міністерство освіти України надасть детальну інформацію щодо нового закону України «Про освіту» та його застосування.
2/3Цього тижня Міносвіти надасть детальну інф щодо ЗУ Про освіту і його застос. Працюємо над шляхами втілення,а не емоційною інтерпретацією
— Pavlo Klimkin (@PavloKlimkin) September 11, 2017
«Працюємо над шляхами втілення, а не емоційною інтерпретацією», – наголосив міністр.
3/3Є проблеми інтеграції:75%випускників Берегівського р-ну не склали ЗНО з укр.мови.Маємо покращити сит-ю без втрати якості освіти угорською
— Pavlo Klimkin (@PavloKlimkin) September 11, 2017
Раніше в МЗС Угорщини вже заявили, що Будапешт через український закон, який вважає дискримінаційним щодо угорської меншини, не підтримуватиме жодної української ініціативи та важливих для України рішень у міжнародних організаціях і навіть перешкоджатиме Україні в реалізації важливих для неї справ на міжнародній арені, а також буде порушувати питання щодо внесення поправок у мовну статтю закону України про освіту на всіх форумах ООН, ОБСЄ та ЄС.
Новий закон України про освіту, а саме його розділ про мову освіти – державну, – викликав критику влади і правих екстремістів в Угорщині. Угорці є найчисельнішою національною меншиною на Закарпатті.
НА ТЕМУ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ:
Українська мова як економічний чинник
Атака на мовну статтю 7 освітнього закону ззовні і зсередини
Тест на державність для політиків. Битва за українську мову
Нація і мова. Українське для них чуже, їхня замаскована альтернатива – російський націоналізм
Українська мова в окупованому Криму: «ритуальне» знищення
Закон про українську мову треба ухвалити невідкладно
«Це щеплення від Росії»: юристи про мовні квоти на телебаченні України
75 відсотків українською. Мовні квоти є ефективними – Зураб Аласанія
Мовний супермен Святослав Літинський: мовний кордон сильніший від військового
Порошенко підписав закон про мовні квоти на телебаченні
Квоти: 75% української в ефірі та «Діамантова рука» з субтитрами
Верховна Рада затвердила обов’язкові 75% української мови на телебаченні
Про мовну психотравму і українське ґетто. Українська журналістка заступилася за Олега Скрипку
Київ може показати приклад, як подолати наслідки мовної окупації України
Financial Times: кількість російськомовних в Україні суттєво зменшилася
Кількість виборців проросійських партій в Україні стрімко зменшується – експерт
Кореянка вивчила українську. Її дивують російськомовні чиновники України
Підводні камені постанови Кабміну про вільне володіння державною мовою
Міжнародне угруповання із захисту російськомовних під контролем Кремля
Українська мова і Порошенко. Досвід Фінляндії та Ізраїлю для України
Закон про мову – шанс для дітей із російськомовних родин знати українську
Війна проти України. Вбивство бібліотеки і українська мова