Єва Поштар Варшава, 13 червня 2007 (RadioSvoboda.Ua) – За всіма економічними показниками та опитуваннями громадської думки, вступ Польщі до ЄС найбільш позитивно позначився на польських фермерах, хоча ще 3-4 роки тому дехто вважав, що після приєднання Польщі до Євросоюзу вільний ринок знищить сільське господарство. Цього не сталося, між іншим, завдяки тому, що в Євросоюзі діє спільна сільськогосподарська політика. Що ж вона, ця політика, означає для кожного польського фермера?
Завданням системи Спільної сільськогосподарської політики країн-членів Євросоюзу є допомога фермерам, гарантування їм прибутків на відповідному рівні, однак, не за рахунок підвищення цін на харчі. В умовах всюдисущого вільного ринку це завдання не завжди вдається виконати.
Фермер може отримати фінансову підтримку від ЄС
В Євросоюзі вирішили, що потрібне втручання держави у сільське господарство. Щоб вплинути на ринок харчових продуктів, в ЄС заведено державну систему квотування виробництва певних товарів. Наприклад, цукру чи молока. Коли фермер починає виробляти спеціалізовану продукцію, яку в даному регіоні підтримує ЄС, він може отримати за рік дофінансування із Брюсселя у розмірі близько 1 тисячі євро на гектар землі. Крім того, кожна держава допомагає своїм фермерам у випадку повені, пошесті чи посухи.
Про допомогу польським фермерам Радіо Свобода розповів речник Агентства модернізації та реструктуризації сільського господарства Радослав Іванський: «Якщо йдеться про банкові позики, про так звану «позику на випадок стихійного лиха». Вона призначена на оновлення сільського господарства після втрат від посухи, граду, зливи, повені, урагану, пожежі від удару грому, осідання землі».
Якщо державна комісія визначить втрати врожаю в регіоні на більше, ніж 30 відсотків, кожен фермер може отримати пільгову позику на суму близько 1 мільйона євро.
Як запобігають зростанню цін на зерно?
Може трапитись, що після стихійного лиха на вільному ринку починає зростати ціна на зерно. Протидіяти цьому починає Агентство сільськогосподарського ринку. Про це розповіла Радіо Свобода речниця агентства Ніна Міргос-Кіляновська: «Зараз таке діється в нас. Польща не має зерна в своїх сховищах. Маємо збіжжя від Євросоюзу. Не має значення, чи везуть його з Угорщини, чи Німеччини. Його ціна така як, скажімо, в німецьких сховищах, плюс кошти на перевезення».
Згоду на таку надзвичайну акцію дає Єврокомісія. Вона також встановлює мінімальну ціну на зерно. Зараз це 101 євро за тонну. На випадок надзвичайних ситуацій Польща зберігає державні запаси зерна та м''яса. Польські фахівці вважають, що і державне агентство сільськогосподарського ринку може також впливати на ціни на ринку харчових продуктів.
Один із директорів цієї організації Пьотр Крук зазначив: «Виникла така ситуація, що треба було оновити резерви. Це випадково збіглось із падінням ціни на м''ясо на харчовому ринку. Ми тоді лише збільшили державний запас м''яса на 23 тисячі тонн».
Не таємниця, що державні матеріальні резерви сьогодні – важливий чинник закордонної політики. Директор Пьотр Крук пригадує, що кілька років тому Україна через складну ситуацію на своєму харчовому ринку закупила в його агентстві певну кількість м''яса.
Фермер може отримати фінансову підтримку від ЄС
В Євросоюзі вирішили, що потрібне втручання держави у сільське господарство. Щоб вплинути на ринок харчових продуктів, в ЄС заведено державну систему квотування виробництва певних товарів. Наприклад, цукру чи молока. Коли фермер починає виробляти спеціалізовану продукцію, яку в даному регіоні підтримує ЄС, він може отримати за рік дофінансування із Брюсселя у розмірі близько 1 тисячі євро на гектар землі. Крім того, кожна держава допомагає своїм фермерам у випадку повені, пошесті чи посухи.
Про допомогу польським фермерам Радіо Свобода розповів речник Агентства модернізації та реструктуризації сільського господарства Радослав Іванський: «Якщо йдеться про банкові позики, про так звану «позику на випадок стихійного лиха». Вона призначена на оновлення сільського господарства після втрат від посухи, граду, зливи, повені, урагану, пожежі від удару грому, осідання землі».
Якщо державна комісія визначить втрати врожаю в регіоні на більше, ніж 30 відсотків, кожен фермер може отримати пільгову позику на суму близько 1 мільйона євро.
Як запобігають зростанню цін на зерно?
Може трапитись, що після стихійного лиха на вільному ринку починає зростати ціна на зерно. Протидіяти цьому починає Агентство сільськогосподарського ринку. Про це розповіла Радіо Свобода речниця агентства Ніна Міргос-Кіляновська: «Зараз таке діється в нас. Польща не має зерна в своїх сховищах. Маємо збіжжя від Євросоюзу. Не має значення, чи везуть його з Угорщини, чи Німеччини. Його ціна така як, скажімо, в німецьких сховищах, плюс кошти на перевезення».
Згоду на таку надзвичайну акцію дає Єврокомісія. Вона також встановлює мінімальну ціну на зерно. Зараз це 101 євро за тонну. На випадок надзвичайних ситуацій Польща зберігає державні запаси зерна та м''яса. Польські фахівці вважають, що і державне агентство сільськогосподарського ринку може також впливати на ціни на ринку харчових продуктів.
Один із директорів цієї організації Пьотр Крук зазначив: «Виникла така ситуація, що треба було оновити резерви. Це випадково збіглось із падінням ціни на м''ясо на харчовому ринку. Ми тоді лише збільшили державний запас м''яса на 23 тисячі тонн».
Не таємниця, що державні матеріальні резерви сьогодні – важливий чинник закордонної політики. Директор Пьотр Крук пригадує, що кілька років тому Україна через складну ситуацію на своєму харчовому ринку закупила в його агентстві певну кількість м''яса.