Галина Терещук Львів, 8 лютого 2007 (RadioSvoboda.Ua) – Масові скорочення очікуються у представницьких органах влади. Апарат обласних рад, районних і сільських, згідно з постановою Кабміну від 7 лютого цього року, має бути зменшений наполовину. Як таке рішення уряду сприйняли у регіонах, що може зумовити така ситуація?
Нині Львівська облрада нараховує 60 працівників апарату. Керівник має трьох заступників – представників «Нашої України», БЮТ і «Пори». Власне завдяки такій конфігурації вдалось знайти компроміс між політичними силами. А згідно з постановою Кабміну від 7 лютого, апарат має налічувати 27 осіб. Штатним розкладом передбачено одного заступника і скорочення в усіх відділах.
Постанова Кабміну порушує Хартію про місцеве самоврядування
Заступник голови Львівської облради Микола Горинь вважає, що постанова Кабміну порушує Хартію про місцеве самоврядування, яку ратифікував парламент. До слова, у 2003-2005 роках була ухвалена постанова «Про фінансове забезпечення органів місцевого самоврядування», але її не реалізовували. Мінфін не зменшив фінансування представницьких органів влади.
Уряд Януковича цього року почав масову атаку на представницькі органи влади, вважає Микола Горинь: «Говорити, чи це проста економія грошей, чи за цим стоїть політичний підтекст, – важко. Думаю, що одне другого не виключає. Оскільки саме в західній Україні в органах місцевого самоврядування присутня багатопартійність, на Сході домінує одна політична сила, тому можна передбачити дестабілізацію ситуації саме в західних областях».
Уряд послаблює органи місцевого самоврядування
Апарат облради – це патронажна служба для обслуговування депутатів. Останніх у Львівській облраді налічується 120. Чимало з них не користуються послугами працівників апарату, не довіряючи їхній професійності.
Нашоукраїнець Валерій Калинюк зазначає, що скорочувати апарат не можна. Адже уряд хоче послабити місцеві органи влади, зруйнувати регіональні пріоритети. Водночас, за словами пана Калинюка, апарат облради необхідно реформувати. Зокрема, поліпшити роботу відділів, які працюють з документацією, особливо слід посилити професійність юридичної служби: «Я не можу собі дозволити власного юриста. Тому змушений користуватись послугами юрвідділу, але на більшість питань він не може дати відповідь».
А депутат з фракції «Свобода» Ірина Фаріон вважає, що апарат можна скорочувати лише тоді, коли обранці отримуватимуть депутатську зарплату. Пані Ірина працює з багатьма відділами апарату, але для оформлення заяв чи звернень у суд чи прокуратуру, депутатських запитів змушена наймати фахову людину.
Ірина Фаріон: «Депутатам дуже потрібен штат апарату облради, який би виконував технічну роботу. Я категорично проти скорочення, а, навпаки, його у деяких відділах треба збільшити, щоб допомагав депутатам у їхній роботі».
Міністерство фінансів невдовзі розтлумачить постанову Кабміну про фінансове забезпечення органів місцевого самоврядування. Якщо Мінфін зменшить фінансування, то або ж доведеться скоротити апарат облради наполовину, або ж на стільки зменшити зарплати. Нині в середньому працівники заробляють по 1000-1400 гривень, керівники у 6-9 разів більше.
Постанова Кабміну, за словами експертів, по суті, послабить представницькі органи влади.
Постанова Кабміну порушує Хартію про місцеве самоврядування
Заступник голови Львівської облради Микола Горинь вважає, що постанова Кабміну порушує Хартію про місцеве самоврядування, яку ратифікував парламент. До слова, у 2003-2005 роках була ухвалена постанова «Про фінансове забезпечення органів місцевого самоврядування», але її не реалізовували. Мінфін не зменшив фінансування представницьких органів влади.
Уряд Януковича цього року почав масову атаку на представницькі органи влади, вважає Микола Горинь: «Говорити, чи це проста економія грошей, чи за цим стоїть політичний підтекст, – важко. Думаю, що одне другого не виключає. Оскільки саме в західній Україні в органах місцевого самоврядування присутня багатопартійність, на Сході домінує одна політична сила, тому можна передбачити дестабілізацію ситуації саме в західних областях».
Уряд послаблює органи місцевого самоврядування
Апарат облради – це патронажна служба для обслуговування депутатів. Останніх у Львівській облраді налічується 120. Чимало з них не користуються послугами працівників апарату, не довіряючи їхній професійності.
Нашоукраїнець Валерій Калинюк зазначає, що скорочувати апарат не можна. Адже уряд хоче послабити місцеві органи влади, зруйнувати регіональні пріоритети. Водночас, за словами пана Калинюка, апарат облради необхідно реформувати. Зокрема, поліпшити роботу відділів, які працюють з документацією, особливо слід посилити професійність юридичної служби: «Я не можу собі дозволити власного юриста. Тому змушений користуватись послугами юрвідділу, але на більшість питань він не може дати відповідь».
А депутат з фракції «Свобода» Ірина Фаріон вважає, що апарат можна скорочувати лише тоді, коли обранці отримуватимуть депутатську зарплату. Пані Ірина працює з багатьма відділами апарату, але для оформлення заяв чи звернень у суд чи прокуратуру, депутатських запитів змушена наймати фахову людину.
Ірина Фаріон: «Депутатам дуже потрібен штат апарату облради, який би виконував технічну роботу. Я категорично проти скорочення, а, навпаки, його у деяких відділах треба збільшити, щоб допомагав депутатам у їхній роботі».
Міністерство фінансів невдовзі розтлумачить постанову Кабміну про фінансове забезпечення органів місцевого самоврядування. Якщо Мінфін зменшить фінансування, то або ж доведеться скоротити апарат облради наполовину, або ж на стільки зменшити зарплати. Нині в середньому працівники заробляють по 1000-1400 гривень, керівники у 6-9 разів більше.
Постанова Кабміну, за словами експертів, по суті, послабить представницькі органи влади.