Інна Набока Київ, 1 вересня 2006 (RadioSvoboda.Ua) - Загальновизнано, що від того, з яким настроєм ми встаємо вранці, значною мірою залежить весь наш день. Але от із ранковим пробудженням, особливо після вільного розкладу канікул і відпусток, у багатьох людей виникають проблеми. Про зв’язок нашого настрою та сну розповідає психолог Інна Набока.
Від чого залежить наш ранковий настрій? Вчені стверджують, що, насамперед, від такої звичної і, водночас, загадкової речі, як сон.
Вважається, що за часом найбільшої працездатності люди поділяються на три хронотипи: „жайворонки”, „сови” і „голуби”. У „жайворонків” труднощів із ранковим пробудженням, звичайно ж, немає. Щойно прокинувшись, вони мають гарний настрій і проявляють бурхливу активність. Натомість для „сов” ранкові вставання перетворюються на справжні муки. Час активності „сов” - друга половина дня. Тому вони нерідко обирають собі заняття, не пов’язані з ранніми вставаннями і чітким розкладом. А подекуди для „сов” пропонують гнучкий графік праці. „Голуби ж легко пристосовуються до будь-якого ритму. Останнім часом з’явилися дані, згідно з якими, принаймні, для більшості людей, хронотип визначається не генетично, а тим, до якого ритму вони були привчені змалечку.
Особливо важливе значення для нашого настрою і самопочуття має тривалість сну. Її зменшення призводить до порушень імунної системи і зниження інтелекту. А дослідження, у яких добровольці спали 4, 6 і 8 годин показали, що у тих, хто спав менше восьми годин, погіршувалася пам’ять, вони постйно відчували втому, настрій був пригнічений. Щоправда, тривалість сну, необхідна різним людям, неоднакова. Відомо, що Ейнштейн спав 12 годин, а Наполеон – лише 4. На повноцінність сну суттєво впливає і момент пробудження. Коли людина спить, її стан змінюється кожні півтори години. Це так званий цикл. Якщо людина прокинулася або її розбудили по закінченню цикла, вона почуває себе бадьорою, легко встає і має гарний настрій. А якщо сон переривають посередині циклу, то почуваємося ми жахливо. Говорять навіть про стрес „насильницького пробудження”. На жаль, створити на цій основі біологічний будильник вченим поки що не вдається. Тому нам і доводиться користуватися отим ненависним пристроєм, який гучним дзеленчанням перериває найсолодші хвилини нашого сну. Втім, зарадити в цій ситуації може магнітофон з функцією будильника, який у визначений час починає грати вашу улюблену мелодію.
Але мені хотілося б наголосити на ще одному моменті, який впливає на наш ранковий настрій: нашій психологічній налаштованості.Філософ Сен-Сімон наказував служникові будити себе словами: „Вставайте, граф, вас чекають великі справи”. Гадаю, кожному з нас варто сказати собі перед сном щось подібне. І повторити, прокидаючись вранці. Адже всіх нас – сьогодні, ачи в майбутньому – чекають великі справи.
Вважається, що за часом найбільшої працездатності люди поділяються на три хронотипи: „жайворонки”, „сови” і „голуби”. У „жайворонків” труднощів із ранковим пробудженням, звичайно ж, немає. Щойно прокинувшись, вони мають гарний настрій і проявляють бурхливу активність. Натомість для „сов” ранкові вставання перетворюються на справжні муки. Час активності „сов” - друга половина дня. Тому вони нерідко обирають собі заняття, не пов’язані з ранніми вставаннями і чітким розкладом. А подекуди для „сов” пропонують гнучкий графік праці. „Голуби ж легко пристосовуються до будь-якого ритму. Останнім часом з’явилися дані, згідно з якими, принаймні, для більшості людей, хронотип визначається не генетично, а тим, до якого ритму вони були привчені змалечку.
Особливо важливе значення для нашого настрою і самопочуття має тривалість сну. Її зменшення призводить до порушень імунної системи і зниження інтелекту. А дослідження, у яких добровольці спали 4, 6 і 8 годин показали, що у тих, хто спав менше восьми годин, погіршувалася пам’ять, вони постйно відчували втому, настрій був пригнічений. Щоправда, тривалість сну, необхідна різним людям, неоднакова. Відомо, що Ейнштейн спав 12 годин, а Наполеон – лише 4. На повноцінність сну суттєво впливає і момент пробудження. Коли людина спить, її стан змінюється кожні півтори години. Це так званий цикл. Якщо людина прокинулася або її розбудили по закінченню цикла, вона почуває себе бадьорою, легко встає і має гарний настрій. А якщо сон переривають посередині циклу, то почуваємося ми жахливо. Говорять навіть про стрес „насильницького пробудження”. На жаль, створити на цій основі біологічний будильник вченим поки що не вдається. Тому нам і доводиться користуватися отим ненависним пристроєм, який гучним дзеленчанням перериває найсолодші хвилини нашого сну. Втім, зарадити в цій ситуації може магнітофон з функцією будильника, який у визначений час починає грати вашу улюблену мелодію.
Але мені хотілося б наголосити на ще одному моменті, який впливає на наш ранковий настрій: нашій психологічній налаштованості.Філософ Сен-Сімон наказував служникові будити себе словами: „Вставайте, граф, вас чекають великі справи”. Гадаю, кожному з нас варто сказати собі перед сном щось подібне. І повторити, прокидаючись вранці. Адже всіх нас – сьогодні, ачи в майбутньому – чекають великі справи.