Василь Плоскіна
Угорщина, 2 грудня 2005 (RadioSvoboda.Ua) – В Угорщині назріває скандал, в центр якого потрапили державні служби, котрі не довели до кінця справу з погашенням швейцарських авуарів. Їхні власники, угорці єврейського походження, опинилися в нацистських концтаборах в часи ІІ Світової війни. Спадкоємці майна колишніх в’язнів звинувачують державу в занедбанні їхніх інтересів і порушенні людських прав.
Свої претензії низка єврейських родин письмово виклала заступнику омбудсмана з питань захисту прав людини Альберту Такачу, який передав їх прем’єр-міністрові Угорщини Ференцу Дюрчаню. 1997 року міністерство закордонних справ Швейцарії переслало угорській стороні список непогашених авуарів майже шістдесятилітньої давності, тобто активів, у тому числі грошових рахунків, чеків, векселів, переказів та акредитивів угорських євреїв, жертв Голокосту. Проте упродовж останніх восьми років угорські уряди так і не спромоглися відсудити майнові чеки єврейських родин у швейцарських банків. Спадкоємці авуарів переконані, що заплатити гроші їм повинна не Швейцарія, а рідна держава, оскільки саме вона, на їхню думку, згаяла час, затягуючи вирішення проблеми.
За словами правника Альберта Такача, угорська держава цим самим порушила базові конституційні права своїх громадян. Юрист, отже, звернувся з цим питанням безпосередньо до керівника найвищого органу виконавчої влади в Угорщині – прем’єр-міністра країни Ференца Дюрчаня, аби він зробив необхідні кроки щодо правового вирішення проблеми.
8 років тому в газеті “Непсабадшаґ” був опублікований досить великий список угорських євреїв, які мали грошові кошти у швейцарських банках перед ІІ Світовою війною. При цьому їхня сума не була вказана. Тривалий час уряд Швейцарії відмовлявся визнавати факт наявності таких авуарів. І лише під тиском деяких впливових країн світу та численних єврейських громад за кордоном швейцарські банки пішли назустріч громадськості, висунувши, однак, умову, що претензії власників та їхніх родин повинні бути підкріплені документально. У деяких випадках цю функцію брали на себе уряди держав, на території яких мешкають колишні в’язні концтаборів та їхні сім’ї.
Свої претензії низка єврейських родин письмово виклала заступнику омбудсмана з питань захисту прав людини Альберту Такачу, який передав їх прем’єр-міністрові Угорщини Ференцу Дюрчаню. 1997 року міністерство закордонних справ Швейцарії переслало угорській стороні список непогашених авуарів майже шістдесятилітньої давності, тобто активів, у тому числі грошових рахунків, чеків, векселів, переказів та акредитивів угорських євреїв, жертв Голокосту. Проте упродовж останніх восьми років угорські уряди так і не спромоглися відсудити майнові чеки єврейських родин у швейцарських банків. Спадкоємці авуарів переконані, що заплатити гроші їм повинна не Швейцарія, а рідна держава, оскільки саме вона, на їхню думку, згаяла час, затягуючи вирішення проблеми.
За словами правника Альберта Такача, угорська держава цим самим порушила базові конституційні права своїх громадян. Юрист, отже, звернувся з цим питанням безпосередньо до керівника найвищого органу виконавчої влади в Угорщині – прем’єр-міністра країни Ференца Дюрчаня, аби він зробив необхідні кроки щодо правового вирішення проблеми.
8 років тому в газеті “Непсабадшаґ” був опублікований досить великий список угорських євреїв, які мали грошові кошти у швейцарських банках перед ІІ Світовою війною. При цьому їхня сума не була вказана. Тривалий час уряд Швейцарії відмовлявся визнавати факт наявності таких авуарів. І лише під тиском деяких впливових країн світу та численних єврейських громад за кордоном швейцарські банки пішли назустріч громадськості, висунувши, однак, умову, що претензії власників та їхніх родин повинні бути підкріплені документально. У деяких випадках цю функцію брали на себе уряди держав, на території яких мешкають колишні в’язні концтаборів та їхні сім’ї.