Тарас Марусик
На черзі – наша постійна рубрика “А мова – як море!”. Позавчора в Києві відбулася Всеукраїнська науково-практична конференція “Рідна мова як засіб формування духовної культури і патріотичного виховання підростаючого покоління”, організатором якої виступило Всеукраїнське товариство “Просвіта” імени Тараса Шевченка.
Тарас Марусик
Я попросив поділитися думками з приводу нинішньої мовної ситуації учасницю згаданої науково-практичної конференції, відомого соціолінгвіста, завідувача кафедри української мови Національного університету “Києво-Могилянська академія” Ларису Масенко.
Вона розповіла про курсову своєї студентки Уляни Семчук, яка провела опитування серед студентів трьох київських вузів: Національного університету імени Тараса Шевченка, педагогічного університету та політехнічного.
До всіх своїх колег (а їх було триста – по сто в кожному вузі) вона зверталася з побутовими запитаннями: “Котра година?” чи “Як пройти до приймальної комісії?”.
На запитання українською мовою в Національному університеті імени Тараса Шевченка українською відповіли 16%, в педуніверситеті – 14%, а в політехнічному – всього 5%. Ці дані вразили Ларису Масенко.
Лариса Масенко
Отже, про що це свідчить? Це свідчить про те, що спілкування українською мовою і досі лишається непрестижним в середовищі столичного студентства.
І тут вже не може бути виправдання те, яке ми чуємо часом від людей старшого чи середнього віку, що вони не дуже добре володіють українською мовою, що вони можуть помилятися, погано говорити.
Це вже молодь, це наша майбутня еліта, яка, власне, вчиться в українських школах і вчиться зараз в українських навчальних закладах.
Це десятиріччя панування Кучми і його режиму можемо вважати втраченим часом, і досі російська мова перебуває в наступі, а українська мова відступає.
Тарас Марусик
Ситуація, вважає Лариса Масенко, небезпечна, але її легко змінити. Для цього потрібна добре спланована, тверда і послідовна мовно-культурна політика.
Лариса Масенко
Після того, як ми вибороли свого Президента, коли ми вибороли владу, яку, сподіваємося, що це вже українська влада, і ми чекаємо від неї впровадження цієї мовної культурної політики.
Я сама соціолінгвіст, тому я знаю абсолютно відомий з зарубіжної соціолінвістики закон, що коли відбувається мовний конфлікт, коли дві мови конкурують за те, щоб панувати на одній і тій же території.
Я не буду говорити про те, чому у нас так склалося, всім відомо, чому російська мова зараз конкурує на території України з українською, але переможе в майбутньому і досить швидко та мова, якої більше в усіх комунікативних сферах, тобто та, яка має більшу комунікативну потужність, якої більше на телебаченні, на радіо, в пресі, в рекламі, в афіші, і так далі, і так далі.
Для того, щоб змінити ситуацію, щоб почати формувати вже відоме українство, адже мова, культура і свідомість - абсолютно нерозривно пов’язані речі, нам треба зробити те, щоб і закон “Про мови” і 10 стаття Конституції працювали, щоб кожна людина могла подивитись фільм українською мовою, щоб телебачення було українське, щоб абсолютна більшість преси виходила українською. мовою, тобто створити усю міську українську інфраструктуру.
Тарас Марусик
Говорила відомий мовознавець і публіцист, автор понад 100 наукових і науково-популярних публікацій Лариса Масенко.
Учасники науково-практичної конференція “Рідна мова як засіб формування духовної культури і патріотичного виховання підростаючого покоління” ухвалили звернення до перших осіб держави, зокрема Президента України.
“Зволікання з утіленням у життя статті 10 Конституції України щодо державности української мови загрожує національній безпеці України... Інформаційна окупація, яка була започаткована президентом Кучмою, продовжується і нині, і дуже небезпечними виглядають перші заяви голови РНБО Петра Порошенка щодо російських шкіл в Україні та “процвітання” братньої мови. Кого в такому разі покликане боронити це відомство, в якому, за висловом Президента, зібраний інтелект нації?”.
На сьогодні – все. До зустрічі в рубриці “А мова – як море!” наступного тижня.
Тарас Марусик
Я попросив поділитися думками з приводу нинішньої мовної ситуації учасницю згаданої науково-практичної конференції, відомого соціолінгвіста, завідувача кафедри української мови Національного університету “Києво-Могилянська академія” Ларису Масенко.
Вона розповіла про курсову своєї студентки Уляни Семчук, яка провела опитування серед студентів трьох київських вузів: Національного університету імени Тараса Шевченка, педагогічного університету та політехнічного.
До всіх своїх колег (а їх було триста – по сто в кожному вузі) вона зверталася з побутовими запитаннями: “Котра година?” чи “Як пройти до приймальної комісії?”.
На запитання українською мовою в Національному університеті імени Тараса Шевченка українською відповіли 16%, в педуніверситеті – 14%, а в політехнічному – всього 5%. Ці дані вразили Ларису Масенко.
Лариса Масенко
Отже, про що це свідчить? Це свідчить про те, що спілкування українською мовою і досі лишається непрестижним в середовищі столичного студентства.
І тут вже не може бути виправдання те, яке ми чуємо часом від людей старшого чи середнього віку, що вони не дуже добре володіють українською мовою, що вони можуть помилятися, погано говорити.
Це вже молодь, це наша майбутня еліта, яка, власне, вчиться в українських школах і вчиться зараз в українських навчальних закладах.
Це десятиріччя панування Кучми і його режиму можемо вважати втраченим часом, і досі російська мова перебуває в наступі, а українська мова відступає.
Тарас Марусик
Ситуація, вважає Лариса Масенко, небезпечна, але її легко змінити. Для цього потрібна добре спланована, тверда і послідовна мовно-культурна політика.
Лариса Масенко
Після того, як ми вибороли свого Президента, коли ми вибороли владу, яку, сподіваємося, що це вже українська влада, і ми чекаємо від неї впровадження цієї мовної культурної політики.
Я сама соціолінгвіст, тому я знаю абсолютно відомий з зарубіжної соціолінвістики закон, що коли відбувається мовний конфлікт, коли дві мови конкурують за те, щоб панувати на одній і тій же території.
Я не буду говорити про те, чому у нас так склалося, всім відомо, чому російська мова зараз конкурує на території України з українською, але переможе в майбутньому і досить швидко та мова, якої більше в усіх комунікативних сферах, тобто та, яка має більшу комунікативну потужність, якої більше на телебаченні, на радіо, в пресі, в рекламі, в афіші, і так далі, і так далі.
Для того, щоб змінити ситуацію, щоб почати формувати вже відоме українство, адже мова, культура і свідомість - абсолютно нерозривно пов’язані речі, нам треба зробити те, щоб і закон “Про мови” і 10 стаття Конституції працювали, щоб кожна людина могла подивитись фільм українською мовою, щоб телебачення було українське, щоб абсолютна більшість преси виходила українською. мовою, тобто створити усю міську українську інфраструктуру.
Тарас Марусик
Говорила відомий мовознавець і публіцист, автор понад 100 наукових і науково-популярних публікацій Лариса Масенко.
Учасники науково-практичної конференція “Рідна мова як засіб формування духовної культури і патріотичного виховання підростаючого покоління” ухвалили звернення до перших осіб держави, зокрема Президента України.
“Зволікання з утіленням у життя статті 10 Конституції України щодо державности української мови загрожує національній безпеці України... Інформаційна окупація, яка була започаткована президентом Кучмою, продовжується і нині, і дуже небезпечними виглядають перші заяви голови РНБО Петра Порошенка щодо російських шкіл в Україні та “процвітання” братньої мови. Кого в такому разі покликане боронити це відомство, в якому, за висловом Президента, зібраний інтелект нації?”.
На сьогодні – все. До зустрічі в рубриці “А мова – як море!” наступного тижня.