Василь Плоскіна
Угорщина, 3 лютого 2005 – Міністр закордонних справ Угорщини Ференц Шомоді у четвер зустрічається у Москві зі своїм російським колегою Сергієм Лавровим. Серед іншого сторони обговорять перспективи здійснення офіційного візиту в Росію прем’єр-міністра Угорщини Ференца Дюрчаня.
Як очікується, 43-річний глава ліво-центристського уряду Угорщини Ференц Дюрчань буде у Москві за два тижні. Цей молодий політик-соціаліст очолив кабмін минулої осені, змінивши на посаді прем’єр-міністра Петера Меддьєші, завдяки якому російсько-угорські зв’язки отримали новий рівень розвитку.
Справа в тому, що у період з 1998 до 2002 року у сфері двосторонніх стосунків між Будапештом і Москвою спостерігалася певна криза. Дехто з оглядачів пов’язує це з діяльністю попереднього консервативного уряду, адже саме наприкінці 90-х років Угорщина стала членом НАТО, зайняла принципову позицію щодо вирішення військового конфлікту на Балканах тощо. Все це, на думку спостерігачів, не могло не вплинути на подальший розвиток економічних стосунків між Угорщиною і Росією.
Так, Москва заборгувала Угорщині майже мільярд доларів. Не все йшло гладко на переговорах щодо повернення Угорщині художніх цінностей, вивезених СРСР з цієї країни після Другої світової війни. Проблематично посувався діалог між сторонами і в гуманітарній сфері. Скажімо, праві угорські екстремісти не раз поривалися плюндрувати могили загиблих радянських воїнів і пам’ятники, встановлені в угорській столиці й на периферії на честь переможців-визволителів. Деякі консервативні лідери Угорщини називали їх окупантами і вимагали негайного демонтажу монументів. Офіційна Москва, звісно, реагувала на це украй негативно. Практично були заморожені бізнесові зв’язки, ледь жевріла торгівля, не кажучи вже про те, що у сторін накопичилося чимало взаємних претензій з приводу тих чи тих політичних заходів.
Прихід до влади соціалістів у коаліції з лібералами зробили можливим відновлення конструктивного діалогу, зазначають угорські газети. Цьому сприяло й особисте знайомство колишнього угорського прем’єра Петера Меддьєші з президентом Володимиром Путіним.
В інтерв’ю російському агенству ІТАР-ТАСС керівник дипломатичного відомства Угорщини Ференц Шомоді говорив про те, що з набуттям Угорщиною членства в ЄС і НАТО в угорсько-російських стосунках може з’явитися новий напрямок співпраці, передусім у сфері боротьби з тероризмом та зміцнення стабільності на європейському континенті. В економічній сфері Шомоді відзначив ріст торгового обігу між двома країнами і прагнення офіційного Будапешта залучити російський капітал для інвестувань в Угорщині. Зі свого боку угорці розраховують на тісніші ділові зв’язки угорського бізнесу з російськими регіонами. До речі, у четвер Ференц Шомоді планує зустрітися у Москві з Віктором Христенком, міністром з питань енергетики. Угорщина, як відомо, імпортує з Росії природний ґаз і нафту у чималих обсягах і зацікавлена у збереженні цих поставок.
Як очікується, 43-річний глава ліво-центристського уряду Угорщини Ференц Дюрчань буде у Москві за два тижні. Цей молодий політик-соціаліст очолив кабмін минулої осені, змінивши на посаді прем’єр-міністра Петера Меддьєші, завдяки якому російсько-угорські зв’язки отримали новий рівень розвитку.
Справа в тому, що у період з 1998 до 2002 року у сфері двосторонніх стосунків між Будапештом і Москвою спостерігалася певна криза. Дехто з оглядачів пов’язує це з діяльністю попереднього консервативного уряду, адже саме наприкінці 90-х років Угорщина стала членом НАТО, зайняла принципову позицію щодо вирішення військового конфлікту на Балканах тощо. Все це, на думку спостерігачів, не могло не вплинути на подальший розвиток економічних стосунків між Угорщиною і Росією.
Так, Москва заборгувала Угорщині майже мільярд доларів. Не все йшло гладко на переговорах щодо повернення Угорщині художніх цінностей, вивезених СРСР з цієї країни після Другої світової війни. Проблематично посувався діалог між сторонами і в гуманітарній сфері. Скажімо, праві угорські екстремісти не раз поривалися плюндрувати могили загиблих радянських воїнів і пам’ятники, встановлені в угорській столиці й на периферії на честь переможців-визволителів. Деякі консервативні лідери Угорщини називали їх окупантами і вимагали негайного демонтажу монументів. Офіційна Москва, звісно, реагувала на це украй негативно. Практично були заморожені бізнесові зв’язки, ледь жевріла торгівля, не кажучи вже про те, що у сторін накопичилося чимало взаємних претензій з приводу тих чи тих політичних заходів.
Прихід до влади соціалістів у коаліції з лібералами зробили можливим відновлення конструктивного діалогу, зазначають угорські газети. Цьому сприяло й особисте знайомство колишнього угорського прем’єра Петера Меддьєші з президентом Володимиром Путіним.
В інтерв’ю російському агенству ІТАР-ТАСС керівник дипломатичного відомства Угорщини Ференц Шомоді говорив про те, що з набуттям Угорщиною членства в ЄС і НАТО в угорсько-російських стосунках може з’явитися новий напрямок співпраці, передусім у сфері боротьби з тероризмом та зміцнення стабільності на європейському континенті. В економічній сфері Шомоді відзначив ріст торгового обігу між двома країнами і прагнення офіційного Будапешта залучити російський капітал для інвестувань в Угорщині. Зі свого боку угорці розраховують на тісніші ділові зв’язки угорського бізнесу з російськими регіонами. До речі, у четвер Ференц Шомоді планує зустрітися у Москві з Віктором Христенком, міністром з питань енергетики. Угорщина, як відомо, імпортує з Росії природний ґаз і нафту у чималих обсягах і зацікавлена у збереженні цих поставок.