Василь Плоскіна Популярність українських самоврядувань в Будапешті зростає.
Угорщина, 17 жовтня 2003 – У четвер, 16 жовтня, в одному з районів угорської столиці – Ференцвароші відбулася зустріч виборців з головою українського самоврядування Ярославою Хортяні-Гук. На думку угорців, такі заходи роблять зрозумілішими цілі й завдання українських громадських організацій в Угорщині.
Наприкінці робочого дня у четвер з виборцями ІХ району Будапешта зустрічалася голова Державного органу самоврядування українців Угорщини (ДОСУУ) і водночас депутат Ференцвароша Ярослава Хортяні. Депутатом національного самоуправління її обрано наприкінці минулого року у форматі загальноугорських муніципальних виборів. Згідно з угорським законом від 1993 року про нацменшини, уповноваженими етнічного органу самоуправи стають особи, якщо за них проголосують не лише члени відповідної нацменшини району, а й мешканці даного адміністративного утворення.
Спілкування з виборцями відбувалося угорською мовою, якою голова ДОСУУ володіє добре, адже вона здобувала в Угорщині вищу освіту і кілька десятків років працювала вчителем історії в гімназії ім. Клари Левеї. Знання фахового предмета виявилося вельми доречним саме на минулій зустрічі, бо серед присутніх майже не виявилося обізнаних з історією України. Звісно, не всі вони знали про українсько-угорські монархічні шлюби, визвольні війни українського народу упродовж останніх чотирьох століть, а також роки незалежності України. Розповідь депутатки супроводжувалась виступами артистів-аматорів Товариства української культури в Угорщині Романа Меденція та Ганни Ляхович. Присутні також довідались про ініціативу українських депутатів клопотатись щодо ухвалення угорським парламентом резолюції, яка б засуджувала штучний голодомор в Україні 1932-33 років. “Принципової згоди чотирьох парламентських фракцій про це вже досягнуто”, - поінформувала виборців свого району Ярослава Хортяні.
Особистими враженнями від вечора ділиться один із його учасників оперний митець Бела Кіраль:
- Дуже тішуся з того, що мав можливість потрапити на цей захід. Мені припали до душі чудові українські народні пісні у прекрасному виконанні ваших артистів. Твори настільки гарні, що я маю намір попросити ноти цих пісень. У мене є знайомий викладач оперного співу доктор Іштван Карпат. У свій час він виконував арії з опер Мусоргського. Сподіваюся, що йому пощастить вивчити й заспівати українських пісень в Угорщині. Чимало цікавого довідався я також з української історії. На мою думку, давні зв’язки було б добре продовжувати у сфері політики, економіки й культури. Оскільки ми готуємося вступити до Європейської Унії, то було б доцільно, якби до Вішеґрадської “четвірки” могла долучитися й Україна, адже у нас з нею склалися добрі сусідські відносини. Цю злагоду й мир між народами треба плекати, щоб навіть пересічні громадяни наших двох держав могли у майбутньому навчати своїх дітей та онуків пісень і культурних цінностей.
Наприкінці робочого дня у четвер з виборцями ІХ району Будапешта зустрічалася голова Державного органу самоврядування українців Угорщини (ДОСУУ) і водночас депутат Ференцвароша Ярослава Хортяні. Депутатом національного самоуправління її обрано наприкінці минулого року у форматі загальноугорських муніципальних виборів. Згідно з угорським законом від 1993 року про нацменшини, уповноваженими етнічного органу самоуправи стають особи, якщо за них проголосують не лише члени відповідної нацменшини району, а й мешканці даного адміністративного утворення.
Спілкування з виборцями відбувалося угорською мовою, якою голова ДОСУУ володіє добре, адже вона здобувала в Угорщині вищу освіту і кілька десятків років працювала вчителем історії в гімназії ім. Клари Левеї. Знання фахового предмета виявилося вельми доречним саме на минулій зустрічі, бо серед присутніх майже не виявилося обізнаних з історією України. Звісно, не всі вони знали про українсько-угорські монархічні шлюби, визвольні війни українського народу упродовж останніх чотирьох століть, а також роки незалежності України. Розповідь депутатки супроводжувалась виступами артистів-аматорів Товариства української культури в Угорщині Романа Меденція та Ганни Ляхович. Присутні також довідались про ініціативу українських депутатів клопотатись щодо ухвалення угорським парламентом резолюції, яка б засуджувала штучний голодомор в Україні 1932-33 років. “Принципової згоди чотирьох парламентських фракцій про це вже досягнуто”, - поінформувала виборців свого району Ярослава Хортяні.
Особистими враженнями від вечора ділиться один із його учасників оперний митець Бела Кіраль:
- Дуже тішуся з того, що мав можливість потрапити на цей захід. Мені припали до душі чудові українські народні пісні у прекрасному виконанні ваших артистів. Твори настільки гарні, що я маю намір попросити ноти цих пісень. У мене є знайомий викладач оперного співу доктор Іштван Карпат. У свій час він виконував арії з опер Мусоргського. Сподіваюся, що йому пощастить вивчити й заспівати українських пісень в Угорщині. Чимало цікавого довідався я також з української історії. На мою думку, давні зв’язки було б добре продовжувати у сфері політики, економіки й культури. Оскільки ми готуємося вступити до Європейської Унії, то було б доцільно, якби до Вішеґрадської “четвірки” могла долучитися й Україна, адже у нас з нею склалися добрі сусідські відносини. Цю злагоду й мир між народами треба плекати, щоб навіть пересічні громадяни наших двох держав могли у майбутньому навчати своїх дітей та онуків пісень і культурних цінностей.