Тарас Марусик Про американську археологічну експедицію в Херсонесі
Севастополь, 23 липня 2003 - В унікальному заповіднику “Херсонес Таврійський”, розташованому в Севастополі, який щороку приваблює не одну археологічну експедицію, з 1992 року працює американський археолог, директор Інституту класичної археології Техаського університету Джозеф Картер. Днями при розкопках він виявив частину оборонної стіни IV століття до нашої ери.
Я запитав пана Картера, яким чином він опинився в Херсонесі. Це доля, випадок чи свідомий вибір? Так склалася моя доля. Я вже давно хотів приїхати до Херсонеса,-відповів Джозеф Картер.- Моя співпраця з заповідником почалася з конференції, на яку мене запросили”.
Джозеф Картер – фахівець з класичної археології. Його наукові зацікавлення – сільськогосподарські території, які стародавні греки називали хорою. Хори були розташовані поряд з античними містами. Херсонеська хора, на думку професора Картера, у порівнянні з іншими подібними територіями в світі, збережена найкраще.
Професор Картер розкопками в Європі, зокрема в південній Італії, займається 35 років. Це давньогрецькі колонії Метапонто і Кротон.
Багато людей казали Джозефу Картеру, що він ніколи не зможе приїхати до Севастополя, тому що тут секретна військова база. Але завдяки археологові Юрію Виноградову, який працював у Херсонеському заповіднику, Джозеф Картер потрапив у жовтні 1993 року на конференцію.
“Це доля, - каже американський професор, - і моє бажання”.
Пан Картер зізнався, що під час тих відвідин Херсонеса він закохався в це місце і хотів будь-що-будь повернутися сюди. У цьому бажанні його підтримав директор заповідника Леонід Марченко. З того часу професор Картер приїжджає в заповідник щороку.
Спільні розкопки Національного заповідника “Херсонес Таврійський” і директора Інституту класичної археології Техаського університету Джозефа Картера розпочалися в 1994 році. У першій групі працювали, крім місцевих, американські, британські, данські і чеські археологи.
Я запитав пана Картера, над якими об’єктами працює очолювана ним експедиція в цьому сезоні.
“Цього року, - каже пан Картер, - ми працюємо над консервацією, збереженням пам’ятки. Взагалі, консервація – це надзвичайно важлива частина археологічних розкопок. А оскільки Україна прагне подати “Херсонес Таврійський” у список пам’яток Всесвітньої культурної спадщини ЮНЕСКО, ми вирішили зайнятися консервацією досліджених пам’яток в городищі. Однією з головних вимог ЮНЕСКО є якісний рівень консервації. Для цього ми запросили фахівців з Європи, зокрема з Лондона”.
І хоча в планах пана Картера цього року не було розкопок, несподівано йому довелося знову копати. Перебудовуючи будинок для розширення площ під фондосховища, американський археолог виявив частину оборонних стін стародавнього міста Херсонеса, які датуються IV століттям до нашої ери. Процес розкопок якраз у розпалі.
Крім того, очолювана Джозефом картером експедиція готує зараз першу після 1958 року карту Херсонеса з використанням комп’ютерних технологій. А до літнього сезону з’явився перший путівник про заповідник англійською мовою. Це гарно ілюстроване видання з вельми якісними фотографіями різних пам’яток, зробленими в тому числі й з вертольота.
Постійний представник Інституту класичної археології Техаського університету, мистецтвознавець українського походження Таїса Бушнель, яка допомагала мені спілкуватися з Джозефом Картером, сказала, що вони подали прохання у міську держадміністрацію Севастополя надати їм 20 державних актів на землю далі від моря для створення археологічного парку, оскільки сучасна забудова все більше окуповує довколишні історичні території.
Я запитав пана Картера, яким чином він опинився в Херсонесі. Це доля, випадок чи свідомий вибір? Так склалася моя доля. Я вже давно хотів приїхати до Херсонеса,-відповів Джозеф Картер.- Моя співпраця з заповідником почалася з конференції, на яку мене запросили”.
Джозеф Картер – фахівець з класичної археології. Його наукові зацікавлення – сільськогосподарські території, які стародавні греки називали хорою. Хори були розташовані поряд з античними містами. Херсонеська хора, на думку професора Картера, у порівнянні з іншими подібними територіями в світі, збережена найкраще.
Професор Картер розкопками в Європі, зокрема в південній Італії, займається 35 років. Це давньогрецькі колонії Метапонто і Кротон.
Багато людей казали Джозефу Картеру, що він ніколи не зможе приїхати до Севастополя, тому що тут секретна військова база. Але завдяки археологові Юрію Виноградову, який працював у Херсонеському заповіднику, Джозеф Картер потрапив у жовтні 1993 року на конференцію.
“Це доля, - каже американський професор, - і моє бажання”.
Пан Картер зізнався, що під час тих відвідин Херсонеса він закохався в це місце і хотів будь-що-будь повернутися сюди. У цьому бажанні його підтримав директор заповідника Леонід Марченко. З того часу професор Картер приїжджає в заповідник щороку.
Спільні розкопки Національного заповідника “Херсонес Таврійський” і директора Інституту класичної археології Техаського університету Джозефа Картера розпочалися в 1994 році. У першій групі працювали, крім місцевих, американські, британські, данські і чеські археологи.
Я запитав пана Картера, над якими об’єктами працює очолювана ним експедиція в цьому сезоні.
“Цього року, - каже пан Картер, - ми працюємо над консервацією, збереженням пам’ятки. Взагалі, консервація – це надзвичайно важлива частина археологічних розкопок. А оскільки Україна прагне подати “Херсонес Таврійський” у список пам’яток Всесвітньої культурної спадщини ЮНЕСКО, ми вирішили зайнятися консервацією досліджених пам’яток в городищі. Однією з головних вимог ЮНЕСКО є якісний рівень консервації. Для цього ми запросили фахівців з Європи, зокрема з Лондона”.
І хоча в планах пана Картера цього року не було розкопок, несподівано йому довелося знову копати. Перебудовуючи будинок для розширення площ під фондосховища, американський археолог виявив частину оборонних стін стародавнього міста Херсонеса, які датуються IV століттям до нашої ери. Процес розкопок якраз у розпалі.
Крім того, очолювана Джозефом картером експедиція готує зараз першу після 1958 року карту Херсонеса з використанням комп’ютерних технологій. А до літнього сезону з’явився перший путівник про заповідник англійською мовою. Це гарно ілюстроване видання з вельми якісними фотографіями різних пам’яток, зробленими в тому числі й з вертольота.
Постійний представник Інституту класичної археології Техаського університету, мистецтвознавець українського походження Таїса Бушнель, яка допомагала мені спілкуватися з Джозефом Картером, сказала, що вони подали прохання у міську держадміністрацію Севастополя надати їм 20 державних актів на землю далі від моря для створення археологічного парку, оскільки сучасна забудова все більше окуповує довколишні історичні території.