Михайло Рамач Керiвники 18 впливових белградських ЗМI звернулися до уряду й мiжнародних організацій, вимагаючи захисту вiд свавiлля посадових осiб. Посли захiдних країн у Белградi надали їм пiдтримку
Белград, 24 червня 2003 – Сербські суди провадять понад 200 процесiв над журналiстами. Голова урядового Бюро з питань iнформацiї Володимир Попович подав позов проти 3 столичних редакцiй. Позивачами найчастiше є нинiшнi й колишнi урядовцi, керiвники приватних та державних компанiй, тощо. Журналiстiв вони звинувачують у наклепi чи поширенні неправдивих iнформацiй i звичайно вимагають грошового вiдшкодування моральних збитків. Окремi коментатори кажуть, що четверта влада нинi у гiршому становищi, анiж була за часу влади Слободана Милошевича. Тодi режим чинив тиск на редакцiйнi колективи незалежних ЗМI. Тепер на прицілі поодинокi журналiсти.
Уже кiлька тижнiв триває афера щодо Вiча з питань радiочастот, призначеного Парламентом Сербiї. На першiй сесiї троє з-помiж дев’яти членiв Вiча подали у вiдставку. Вiче мало б бути незалежним органом. Проте, виявилося, що бiльшiсть його членiв у той чи iнший спосiб пов’язанi з полiтичними партiями або окремими радiо-телевiзiйними компанiями. А Вiче мало б скоротити на одну третину кiлькiсть радiо-станцiй і врегулювати хаотичний стан в ефiрi.
У журналiстiв урвався терпець. Керiвники 18 столичних мас-медiа звернулися до вiдповiдних мiжнародних iнституцiй з твердженням, що влада всiлякими засобами обмежує свободу преси. Минулої п’ятницi головнi редактори згаданих мас-медiа у Белградi зустрiлися з головою мiсiї ОБСЄ в країнi та з послами США, Великобританiї, Францiї, Нiдерландiв, Нiмеччини, Австрiї й Грецiї. Пiд час неформальної зустрiчi журналiсти докладно поiнформували спiврозмовникiв про свої вимоги. Закордоннi дипломати надали їм пiдтримку. Зрештою, пiдтримкою став сам факт, що така зустрiч вiдбулася. Урядовцi її досi не коментували, оскiльки не бажають сказати чогось прикрого про представникiв країн, вiд котрих Сербiї потрiбна й фiнансова допомога, й полiтична пiдтримка. Певна рiч, що вони не почуватимуть себе приємно, коли захiднi спiврозмовники поставлять їм запитання у зв’язку iз утисками мас-медiа та з вимогами 18 редакцiй. У списку тих вимог є ухвалення стратегiї розвитку ЗМI, термiнове ухвалення закону про доступнiсть iнформацiї та формування республiканського агентства з питань телекомунiкацiї.
Уже кiлька тижнiв триває афера щодо Вiча з питань радiочастот, призначеного Парламентом Сербiї. На першiй сесiї троє з-помiж дев’яти членiв Вiча подали у вiдставку. Вiче мало б бути незалежним органом. Проте, виявилося, що бiльшiсть його членiв у той чи iнший спосiб пов’язанi з полiтичними партiями або окремими радiо-телевiзiйними компанiями. А Вiче мало б скоротити на одну третину кiлькiсть радiо-станцiй і врегулювати хаотичний стан в ефiрi.
У журналiстiв урвався терпець. Керiвники 18 столичних мас-медiа звернулися до вiдповiдних мiжнародних iнституцiй з твердженням, що влада всiлякими засобами обмежує свободу преси. Минулої п’ятницi головнi редактори згаданих мас-медiа у Белградi зустрiлися з головою мiсiї ОБСЄ в країнi та з послами США, Великобританiї, Францiї, Нiдерландiв, Нiмеччини, Австрiї й Грецiї. Пiд час неформальної зустрiчi журналiсти докладно поiнформували спiврозмовникiв про свої вимоги. Закордоннi дипломати надали їм пiдтримку. Зрештою, пiдтримкою став сам факт, що така зустрiч вiдбулася. Урядовцi її досi не коментували, оскiльки не бажають сказати чогось прикрого про представникiв країн, вiд котрих Сербiї потрiбна й фiнансова допомога, й полiтична пiдтримка. Певна рiч, що вони не почуватимуть себе приємно, коли захiднi спiврозмовники поставлять їм запитання у зв’язку iз утисками мас-медiа та з вимогами 18 редакцiй. У списку тих вимог є ухвалення стратегiї розвитку ЗМI, термiнове ухвалення закону про доступнiсть iнформацiї та формування республiканського агентства з питань телекомунiкацiї.