Марія Щур Перехідні економіки завершують процес: Центральна Європа переходить до першого світу, решта – до третього
Прага, 7 травня 2003 – Щорічні збори Європейського Банку Реконструкції та Розвитку, що завершилися у Ташкенті, нагадували випускний вечір. Вісім із 27 посткомуністичних держав, якими опікується Банк, незабаром приєднаються до Європейського Союзу. Для решти, включно з Україною, перспективи не такі яскраві – реформи у них буксують, а політична ситуація нагадує більше неефективну систему країн третього світу, ніж європейські зразки.
Ще на початку 90 років експерти вказували на те, що пост-комуністичні держави східної Європи та колишнього Радянського Союзу, яких згрупували під назвою «перехідні країни», насправді рухаються в різних напрямках. Чехи, поляки, словаки, угорці, словени та мешканці балтійських країн, які наступного року стануть членами Європейського Союзу, будували демократію та ринкову економіку на основі правової держави, Болгарія та Румунія були уже не такими успішними, ну, а держави далі на схід, схоже, здійснювали успішних перехід із Другого до Третього світу.
Незважаючи на швидкі темпи зростання протягом останніх кількох років, українська економіка і досі складає менше половини від рівня 1989 року. За показником валового внутрішнього продукту на душу населення, що свідчить про добробут, Україна позаду не лише усіх центральноєвропейських та Балтійських країн, але і Росії, Казахстану і навіть Білорусі. Закордонні інвестиції скорочуються замість того, щоб зростати, а Європейський Банк Реконструкції та Розвитку попереджає, що ситуація не зміниться, поки у самій Україні не змінять ставлення до інвесторів, тобто інвестиційний клімат.
«Непослідовне впровадження реформ призвело до призупинення закордонної допомоги від Міжнародного Валютного Фонду та Світового Банку», - мовиться у звіті Європейського Банку Реконструкції та Розвитку. Україна відстає у ринкових перетвореннях, наголошує банк, у найближчі роки їй потрібно прискорити структурні реформи: посилити банківські правила, спростити податкову систему та збільшити прозорість приватизації. Приватизацію та реформи в енергетичній галузі було фактично призупинене з часу відставки уряду Віктора Ющенка, а тому і інвестиції Європейського Банку Реконструкції та Розвитку у дотепер провідну енергетичну галузь, склали минулого року аж один мільйон євро.
Певне занепокоєння ЄБРР викликала зміна керівника Національного Банку України, бо лондонські експерти побачили у цій зміні небезпеку політичного втручання у діяльність незалежного за статутом Центрального Банку України. Уникаючи зіткнень політичних інтересів ЄБРР інвестує в Україні,в основному, у ті проекти та галузі, які потрапили під найменший політичний контроль. Дотепер такими було сільське господарство та харчопереробна промисловість. Найбільші позики були спрямовані на розвиток сільськогосподарського експорту та виробництва олії.
У майбутньому, наголошує Банк, його підтримка українських підприємств та взагалі проектів в Україні залежатиме від того, чи зможе Україна поліпшити інвестиційний клімат та створити консенсус щодо реформ.
Ще на початку 90 років експерти вказували на те, що пост-комуністичні держави східної Європи та колишнього Радянського Союзу, яких згрупували під назвою «перехідні країни», насправді рухаються в різних напрямках. Чехи, поляки, словаки, угорці, словени та мешканці балтійських країн, які наступного року стануть членами Європейського Союзу, будували демократію та ринкову економіку на основі правової держави, Болгарія та Румунія були уже не такими успішними, ну, а держави далі на схід, схоже, здійснювали успішних перехід із Другого до Третього світу.
Незважаючи на швидкі темпи зростання протягом останніх кількох років, українська економіка і досі складає менше половини від рівня 1989 року. За показником валового внутрішнього продукту на душу населення, що свідчить про добробут, Україна позаду не лише усіх центральноєвропейських та Балтійських країн, але і Росії, Казахстану і навіть Білорусі. Закордонні інвестиції скорочуються замість того, щоб зростати, а Європейський Банк Реконструкції та Розвитку попереджає, що ситуація не зміниться, поки у самій Україні не змінять ставлення до інвесторів, тобто інвестиційний клімат.
«Непослідовне впровадження реформ призвело до призупинення закордонної допомоги від Міжнародного Валютного Фонду та Світового Банку», - мовиться у звіті Європейського Банку Реконструкції та Розвитку. Україна відстає у ринкових перетвореннях, наголошує банк, у найближчі роки їй потрібно прискорити структурні реформи: посилити банківські правила, спростити податкову систему та збільшити прозорість приватизації. Приватизацію та реформи в енергетичній галузі було фактично призупинене з часу відставки уряду Віктора Ющенка, а тому і інвестиції Європейського Банку Реконструкції та Розвитку у дотепер провідну енергетичну галузь, склали минулого року аж один мільйон євро.
Певне занепокоєння ЄБРР викликала зміна керівника Національного Банку України, бо лондонські експерти побачили у цій зміні небезпеку політичного втручання у діяльність незалежного за статутом Центрального Банку України. Уникаючи зіткнень політичних інтересів ЄБРР інвестує в Україні,в основному, у ті проекти та галузі, які потрапили під найменший політичний контроль. Дотепер такими було сільське господарство та харчопереробна промисловість. Найбільші позики були спрямовані на розвиток сільськогосподарського експорту та виробництва олії.
У майбутньому, наголошує Банк, його підтримка українських підприємств та взагалі проектів в Україні залежатиме від того, чи зможе Україна поліпшити інвестиційний клімат та створити консенсус щодо реформ.