Ганна Стеців
Серед питань, які будуть вирішуватися в перебігу зустрічей польського глави зовнішньополітичного відомства, будуть два ключові : перше становить засадничий інтерес Києва, а на другому дуже залежить Варшаві. Тему продовжує журналістка Ганна Стеців.
Якщо про друге питання, яке хвилює Варшаву, нескладно здогадатися – це звичайно ж Волинь, шістдесятиріччя відзначення трагічних подій у цьому регіоні України, де , як стверджують поляки, загинули кілька десятків поляків, то перше питання... Власне, перше питання дає широку перспективу євро- інтеграційним прагненням України. Йдеться про можливе приєднання України до Вишеградської групи. Нагадаю, що група ця об”єднує Польщу, Чехію, Словаччину та Угорщину. Зараз ведуться такі розмови, що до Вишеградської групи хотіли б прилучитися ще Австрія та Словенія. І вже в такому гроні могла б знайтися Україна. Погодьмося, перспектива не з найгірших. І ,треба сказати, дещо в цьому напрямі уже зроблено. Зокрема, активна позиція тут у Словаччини .Особливо після минулої зустрічі президентів Шустера та Кучми. Зараз Словаччина головує у Вишеградській групі. І реальним кроком у бік приєднання могла б бути участь прем”єр-міністра України Віктора Януковича у зустрічі глав урядів Вишеградської групи у червні цього року. Нагадаю, що під час минулого такого саміту , котрий відбувався у польській Криниці тодішнього прем”єра України Анатолія Кінаха на зустріч не запросили. Щоб якось зам”яти незручність , Кінаха зо дві години возили автомобілі по горах , поки зустрічалися прем”єри Вишеградської групи. Отож, на сьогодні ситуація виглядає значно привабливіше. І на користь зіграли тут два минулі вояжі українських керманичів – Леоніда Кучми до Словаччини та міністра закордонних справ Анатолія Зленка до Угорщини. До речі, в Угорщині виникла ідея утворити спільну угорсько-словацько-польську постійнодіючу конференцію з питань візового режиму. Іншими словами, угорці та словаки хотіли б повторити польську ініціативу стосовно безкоштовних віз для українців. З тим, щоб Київ поставився до них так само , як до Варшави – себто, не запровадив віз у відповідь. Словом, про це у Києві теж будуть консультуватися з міністром закордонних справ Польщі Влодзимежем Цимошевичем, бо там є що говорити, коли йдеться про творення конкретних механізмів. Офіційний візит Цимошевича до Києва планується дуже насиченим .Київ цікавиться, зокрема, наскільки буде впливовою Варшава у східній політиці Європейського Союзу. Це правда, що на сьогодні польський Східний вимір не переміг, як концепція, при формуванні нових відносин з сусідами Євросоюзу. Але чи так буде, коли Польща стане членом Європейського Дому? Наскільки наполегливі поляки зможуть протискати українську ногу в шпаринку прочинених дверей для України? Ця проблема буде серед основних на переговорах у Києві з високопоставленим польським гостем. Є і дуже конкретні питання, які , можна, як кажуть, помацати. Це , наприклад, торгівля. За останній рік ще збільшилося негативне сальдо України в торгівлі з Польщею. Це при тому, що за цей період товарообіг зріс більш ,ніж на 14 відсотків. Погляньмо на таку цифру : всього товарообіг складає 1 мільярд 669 мільйонів доларів. З цієї суми Україна продає до Польщі товарів лише на 178 мільйонів. Величезне від”ємне сальдо. І це вже проблема неполітична. Погляньмо тепер на польський інтерес , коли говоримо про візит польського міністра до Києва. Обізнані люди кажуть, що Цимошевичу так само, як Сивцеві ( це шеф бюро національної безпеки Польщі, який недавно приїжджав до Києва) так само не вдасться переконати українську владну верхівку, щоб президент України попросив у поляків пробачення за Волинь. Нагадаємо, що польська сторона не веде мову лише про відзначення трагічних подій на Волині. Варшава чекає на вибачення. Можливо , про це вестиме мову у Києві і Цимошевич. Кажуть, до речі, що і хтось із його близьких постраждав на Волині в 1943 році. Але тут переговори можуть не дати такого результату , якого сподівається офіційна Варшава. Принаймні, поки що до такого кроку українська верхівка не готова.
Якщо про друге питання, яке хвилює Варшаву, нескладно здогадатися – це звичайно ж Волинь, шістдесятиріччя відзначення трагічних подій у цьому регіоні України, де , як стверджують поляки, загинули кілька десятків поляків, то перше питання... Власне, перше питання дає широку перспективу євро- інтеграційним прагненням України. Йдеться про можливе приєднання України до Вишеградської групи. Нагадаю, що група ця об”єднує Польщу, Чехію, Словаччину та Угорщину. Зараз ведуться такі розмови, що до Вишеградської групи хотіли б прилучитися ще Австрія та Словенія. І вже в такому гроні могла б знайтися Україна. Погодьмося, перспектива не з найгірших. І ,треба сказати, дещо в цьому напрямі уже зроблено. Зокрема, активна позиція тут у Словаччини .Особливо після минулої зустрічі президентів Шустера та Кучми. Зараз Словаччина головує у Вишеградській групі. І реальним кроком у бік приєднання могла б бути участь прем”єр-міністра України Віктора Януковича у зустрічі глав урядів Вишеградської групи у червні цього року. Нагадаю, що під час минулого такого саміту , котрий відбувався у польській Криниці тодішнього прем”єра України Анатолія Кінаха на зустріч не запросили. Щоб якось зам”яти незручність , Кінаха зо дві години возили автомобілі по горах , поки зустрічалися прем”єри Вишеградської групи. Отож, на сьогодні ситуація виглядає значно привабливіше. І на користь зіграли тут два минулі вояжі українських керманичів – Леоніда Кучми до Словаччини та міністра закордонних справ Анатолія Зленка до Угорщини. До речі, в Угорщині виникла ідея утворити спільну угорсько-словацько-польську постійнодіючу конференцію з питань візового режиму. Іншими словами, угорці та словаки хотіли б повторити польську ініціативу стосовно безкоштовних віз для українців. З тим, щоб Київ поставився до них так само , як до Варшави – себто, не запровадив віз у відповідь. Словом, про це у Києві теж будуть консультуватися з міністром закордонних справ Польщі Влодзимежем Цимошевичем, бо там є що говорити, коли йдеться про творення конкретних механізмів. Офіційний візит Цимошевича до Києва планується дуже насиченим .Київ цікавиться, зокрема, наскільки буде впливовою Варшава у східній політиці Європейського Союзу. Це правда, що на сьогодні польський Східний вимір не переміг, як концепція, при формуванні нових відносин з сусідами Євросоюзу. Але чи так буде, коли Польща стане членом Європейського Дому? Наскільки наполегливі поляки зможуть протискати українську ногу в шпаринку прочинених дверей для України? Ця проблема буде серед основних на переговорах у Києві з високопоставленим польським гостем. Є і дуже конкретні питання, які , можна, як кажуть, помацати. Це , наприклад, торгівля. За останній рік ще збільшилося негативне сальдо України в торгівлі з Польщею. Це при тому, що за цей період товарообіг зріс більш ,ніж на 14 відсотків. Погляньмо на таку цифру : всього товарообіг складає 1 мільярд 669 мільйонів доларів. З цієї суми Україна продає до Польщі товарів лише на 178 мільйонів. Величезне від”ємне сальдо. І це вже проблема неполітична. Погляньмо тепер на польський інтерес , коли говоримо про візит польського міністра до Києва. Обізнані люди кажуть, що Цимошевичу так само, як Сивцеві ( це шеф бюро національної безпеки Польщі, який недавно приїжджав до Києва) так само не вдасться переконати українську владну верхівку, щоб президент України попросив у поляків пробачення за Волинь. Нагадаємо, що польська сторона не веде мову лише про відзначення трагічних подій на Волині. Варшава чекає на вибачення. Можливо , про це вестиме мову у Києві і Цимошевич. Кажуть, до речі, що і хтось із його близьких постраждав на Волині в 1943 році. Але тут переговори можуть не дати такого результату , якого сподівається офіційна Варшава. Принаймні, поки що до такого кроку українська верхівка не готова.