Як кримським татарам потрапити до кримського парламенту?
Симферополь, 19 листопада 2002 - Прес-служба кримського парламенту повідомила, що робоча група на чолі з віце-спікером парламенту Криму Василем Кисельовим підготувала проект закону “Про вибори до Верховної Ради АРК”, який ґрунтується виключно на мажоритарній системі. Водночас, Меджліс кримськотатарського народу наполягає на тому, щоб був вироблений механізм гарантованого представництва кримських татар в парламенті та інших органах влади автономії.
В Криму активно обговорюється тема - яким має бути виборчий закон для автономної республіки, кілька варіантів якого виноситься на розгляд українського парламенту. Кримські татари – один з корінних народів Криму і третя за розмірами етнічна громада регіону – наполягають на гарантованому представництві в усіх органах влади автономії і насамперед – в місцевому парламенті. До Верховної Ради АРК минулого скликання, вибори до якої проходили за мажоритарною системою, потрапив лише один етнічний кримський татарин, але й той – комуніст. Цього разу, хоча система не змінилася, обрано 8 депутатів - кримських татар, з яких 7 – підтримував Меджліс. Тим не менш, це у двічі менше у порівнянні з часткою кримських татар в етнічній структурі населення автономії.
Лідери Меджлісу небезпідставно вважають, що мажоритарна система виборів у Криму, яку зараз знову підтримує офіційний Симферополь, не дозволить кримським татарам реально обиратися до автономного парламенту, особливо за умов, коли в мажоритарні округи вкладаються значні кошти кандидатів. Аргументує 1-й заступник голови Меджлісу Рефат Чубаров:
“Коли ми взагалі говоримо чи намагаємося знаходити аргументи щодо важливості проблеми представництва, я думаю, ми маємо виходити з розуміння того, що ухвалення будь-яких рішень з таких сфер, як міжетнічні, релігійні простою більшістю ніколи не буває справедливим. І належне управління – це таке управління, коли певна група людей через відповідні механізми може впливати як на ухвалення рішень, так і потім нести відповідальність за ті рішення, які ухвалюються за їхньої участі. Мені здається, ця теза є головною при всіх наших роздумах про те, наскільки важливою є тема представництва кримських татар в органах влади Криму. Або ми хочемо дійсно з кримськотатарською спільнотою разом вирішувати проблеми, і тому думаємо, які створити механізми, щоб вони з іншими разом працювали; або ми не хочемо з ними вирішувати спільні проблеми, і тому хочемо їх максимально ізолювати, щоб вони когось не турбували, або якимось іншим чином не впливали на той розвиток, який хтось, власне, бачить в Криму і який хтось хоче запропонувати або нав’язати всім.”
З 9-ти існуючих сьогодні виборчих законопроектів для Криму - лише в одному комуністи пропонують повністю пропорційну виборчу систему, яка теж добре сприймається Меджлісом, однак інші політичні сили в Криму – категорично проти, пам’ятаючи, що КПУ на останніх виборах на півострові зібрала 37% голосів саме за цією системою. Влада наполягає на виключно мажоритарній системі і сподівається, що Київ почує її аргументи, а це – стабільна пропрезидентська більшість у Верховній Раді Криму. Всі інші законопроекти – пропонують змішану систему. Рефат Чубаров каже, що для кримських татар найприйнятнішим є варіант, запропонований народним депутатом України Юрієм Ключковським, де є елементи і мажоритарної, і пропорційної системи, і квотування. Рефат Чубаров:
“Щодо квотування. Квотування могло б, з моєї точки зору, надати можливість побачити внутрішню конкуренцію між самими кримськими татарами. Та система, яка була в 1994 році, вона, як на мене, була найбільш вдалою, коли дали квоту кримським татарам - 14 місць і сказали – за пропорційною системою конкуруйте між собою, доведіть нам, хто з вас має більшу підтримку серед кримських татар – чи НРКТ, чи ОКНР, чи Курултай, чи хтось інший. І ви знаєте результати тих виборів. Тепер щодо змішаної системи, це варіант Ключковського. Пан Ключковський пропонував змішану систему, коли 50 депутатів обираються за мажоритарними округами, а 50 – за пропорційною системою. За пропорційною системою зрозуміло, я не буду розказувати. А в тій частині, де 50 мажоритарних округів, пан Ключковський пропонував таке: 41 мажоритарний округ – це для всіх, за виключенням кримських татар, караїмів і кримчаків, а потім 7 – для кримських татар і по одному для караїмів і кримчаків як автохтонних етносів Криму. Таким чином, набираємо 50 голосів.”
На засіданні “круглого столу” на тему “Проблеми представництва кримських татар у Верховній Раді Криму”, який днями пройшов у Симферополі, начальник Управління інформації та аналізу кримського парламенту Олександр Форманчук сказав, що сьогодні дискусії, чи потрібні квоти для раніше депортованих кримських татар значно менш гострі, аніж були 5-6 років тому, і це якраз свідчення того, що до проблеми представництва репатріантів в органах влади Криму - і суспільство, і урядовці ставляться набагато спокійніше та розсудливіше. Тепер цю розсудливість і розуміння проблеми треба втілити у цілком конкретний документ – закон про вибори до Верховної Ради Автономної Республіки Крим.
В Криму активно обговорюється тема - яким має бути виборчий закон для автономної республіки, кілька варіантів якого виноситься на розгляд українського парламенту. Кримські татари – один з корінних народів Криму і третя за розмірами етнічна громада регіону – наполягають на гарантованому представництві в усіх органах влади автономії і насамперед – в місцевому парламенті. До Верховної Ради АРК минулого скликання, вибори до якої проходили за мажоритарною системою, потрапив лише один етнічний кримський татарин, але й той – комуніст. Цього разу, хоча система не змінилася, обрано 8 депутатів - кримських татар, з яких 7 – підтримував Меджліс. Тим не менш, це у двічі менше у порівнянні з часткою кримських татар в етнічній структурі населення автономії.
Лідери Меджлісу небезпідставно вважають, що мажоритарна система виборів у Криму, яку зараз знову підтримує офіційний Симферополь, не дозволить кримським татарам реально обиратися до автономного парламенту, особливо за умов, коли в мажоритарні округи вкладаються значні кошти кандидатів. Аргументує 1-й заступник голови Меджлісу Рефат Чубаров:
“Коли ми взагалі говоримо чи намагаємося знаходити аргументи щодо важливості проблеми представництва, я думаю, ми маємо виходити з розуміння того, що ухвалення будь-яких рішень з таких сфер, як міжетнічні, релігійні простою більшістю ніколи не буває справедливим. І належне управління – це таке управління, коли певна група людей через відповідні механізми може впливати як на ухвалення рішень, так і потім нести відповідальність за ті рішення, які ухвалюються за їхньої участі. Мені здається, ця теза є головною при всіх наших роздумах про те, наскільки важливою є тема представництва кримських татар в органах влади Криму. Або ми хочемо дійсно з кримськотатарською спільнотою разом вирішувати проблеми, і тому думаємо, які створити механізми, щоб вони з іншими разом працювали; або ми не хочемо з ними вирішувати спільні проблеми, і тому хочемо їх максимально ізолювати, щоб вони когось не турбували, або якимось іншим чином не впливали на той розвиток, який хтось, власне, бачить в Криму і який хтось хоче запропонувати або нав’язати всім.”
З 9-ти існуючих сьогодні виборчих законопроектів для Криму - лише в одному комуністи пропонують повністю пропорційну виборчу систему, яка теж добре сприймається Меджлісом, однак інші політичні сили в Криму – категорично проти, пам’ятаючи, що КПУ на останніх виборах на півострові зібрала 37% голосів саме за цією системою. Влада наполягає на виключно мажоритарній системі і сподівається, що Київ почує її аргументи, а це – стабільна пропрезидентська більшість у Верховній Раді Криму. Всі інші законопроекти – пропонують змішану систему. Рефат Чубаров каже, що для кримських татар найприйнятнішим є варіант, запропонований народним депутатом України Юрієм Ключковським, де є елементи і мажоритарної, і пропорційної системи, і квотування. Рефат Чубаров:
“Щодо квотування. Квотування могло б, з моєї точки зору, надати можливість побачити внутрішню конкуренцію між самими кримськими татарами. Та система, яка була в 1994 році, вона, як на мене, була найбільш вдалою, коли дали квоту кримським татарам - 14 місць і сказали – за пропорційною системою конкуруйте між собою, доведіть нам, хто з вас має більшу підтримку серед кримських татар – чи НРКТ, чи ОКНР, чи Курултай, чи хтось інший. І ви знаєте результати тих виборів. Тепер щодо змішаної системи, це варіант Ключковського. Пан Ключковський пропонував змішану систему, коли 50 депутатів обираються за мажоритарними округами, а 50 – за пропорційною системою. За пропорційною системою зрозуміло, я не буду розказувати. А в тій частині, де 50 мажоритарних округів, пан Ключковський пропонував таке: 41 мажоритарний округ – це для всіх, за виключенням кримських татар, караїмів і кримчаків, а потім 7 – для кримських татар і по одному для караїмів і кримчаків як автохтонних етносів Криму. Таким чином, набираємо 50 голосів.”
На засіданні “круглого столу” на тему “Проблеми представництва кримських татар у Верховній Раді Криму”, який днями пройшов у Симферополі, начальник Управління інформації та аналізу кримського парламенту Олександр Форманчук сказав, що сьогодні дискусії, чи потрібні квоти для раніше депортованих кримських татар значно менш гострі, аніж були 5-6 років тому, і це якраз свідчення того, що до проблеми представництва репатріантів в органах влади Криму - і суспільство, і урядовці ставляться набагато спокійніше та розсудливіше. Тепер цю розсудливість і розуміння проблеми треба втілити у цілком конкретний документ – закон про вибори до Верховної Ради Автономної Республіки Крим.