На пiвночi Македонiї тривають бої з албанськими повстанцями, а сусiднi країни тим часом намагаються допомогти владi у Скоп’є у врегулюваннi кризи
Бєлград, 4 червня 2001 – Президент Македонiї Борис Трайковсьий у понедiлок виїхав з вiзитом до Болгарiї, а у Скоп’є побував мiнiстр оборони Югославiї Слободан Крапович. Сусiди дають пiдтримку збереженню територiальної цiлiсностi Македонiї виходячи з прагматичних причин: продовження боїв та розвал цiєї країни були б вступом до подальшої дестабiлiзацiї цього гарячого регiону. Темою македонсько-югославських вiйськових розмов були боротьба проти тероризму, контрабанда зброї й наркотикiв та торгiвля людьми. Точнiше – жiнками з країн Схiдної Європи.
Сусiдiв, зокрема, занепокоїла пропозицiя групи македонських академiкiв про обмiн територiями мiж Македонiєю й Албанiєю. У газетi “Нова Македонiя” оприлюднено навiть карту нових державних кордонiв. Її редактора термiново звiльнено з посади. Урядовцi цю iдею вважають небезпечною й згубною. На їхню думку, вона призвела б не до мирного переселення десяткiв тисяч мешканцiв, а до кривавої громадянської вiйни, як це було у Боснiї й Герцеговинi, де своєчасно сербськi академiки також пропонували розмежування на етнiчнiй основi. У недiлю вечiр президент Трайковський провiв нараду з лiдерами полiтичних партiй, якi недавно сформували так звану владу нацiональної єдностi. Замiсть лiдерiв албанських партiй Арбена Джаферi й Iмера Iмерi, в нарадi взяли участь їхнi спiвробiтники. Це ймовiрно означає, що лiдери етнiчних албанцiв, пiд тиском екстремiстiв, не поспiшають з реалiзацiєю угоди про коалiцiю нацiонального порятунку. Албанськi учасники наради заявили, що необхiдно розпочати певнi контакти з керiвниками так званої Нацiональної визвольної армiї й запропонували главi держави оголосити одностороннє перемир’я. Прем’єр-мiнiстр Любчо Георгiєвський сказав, що його уряд пiдготує поправки до Конституцiї й додав, що його партiя голосуватиме – проти них. Це вже типово балканський абсурд. Нагадаємо, що етнiчнi албанцi вимагають рiвноправну участь у державних службах, включаючи й Збройнi сили та полiцiю, державних органах тощо, а також надання їхнiй мовi статусу державної, разом з македонською. У розмовах iз Хав’єром Соланою та iншими захiдними посередниками Георгiєвський погодився з такими вимогами. Проте, нацiоналiстична партiя, яку вiн очолює, виступає проти них й тому вiн змушений на робочому мiсцi говирити одно, а на партiйнiй трибунi – зовсiм протилежне.
Бої на пiвночi країни продовжуються. Офiцiйнi джерела у Скоп’є протягом вихiдних повiдомляли про лiквiдацiю 50 терористiв, як вони називають албанських повстанцiв. Представникам Мiжнародного. червоного хреста не вдалося евакуювати з району боїв десять тисяч мирних жителiв, яким загрожують не лише снаряди, але й голод та хвороби. Всупереч офiцiйним повiдомленням, виявилося, що македонськi сили не оволодiли селами Матейче, Слупчани та Отля.
З кожним днем боїв, в цьому згiднi усi оглядачi, зростає кiлькiсть екстремiстiв i серед македонцiв i серед етнiчних албанцiв. Екстремiсти, звичайно, мрiють не про мир, а про визвольну вiйну й перемогу. Незважаючи на цiну.
Сусiдiв, зокрема, занепокоїла пропозицiя групи македонських академiкiв про обмiн територiями мiж Македонiєю й Албанiєю. У газетi “Нова Македонiя” оприлюднено навiть карту нових державних кордонiв. Її редактора термiново звiльнено з посади. Урядовцi цю iдею вважають небезпечною й згубною. На їхню думку, вона призвела б не до мирного переселення десяткiв тисяч мешканцiв, а до кривавої громадянської вiйни, як це було у Боснiї й Герцеговинi, де своєчасно сербськi академiки також пропонували розмежування на етнiчнiй основi. У недiлю вечiр президент Трайковський провiв нараду з лiдерами полiтичних партiй, якi недавно сформували так звану владу нацiональної єдностi. Замiсть лiдерiв албанських партiй Арбена Джаферi й Iмера Iмерi, в нарадi взяли участь їхнi спiвробiтники. Це ймовiрно означає, що лiдери етнiчних албанцiв, пiд тиском екстремiстiв, не поспiшають з реалiзацiєю угоди про коалiцiю нацiонального порятунку. Албанськi учасники наради заявили, що необхiдно розпочати певнi контакти з керiвниками так званої Нацiональної визвольної армiї й запропонували главi держави оголосити одностороннє перемир’я. Прем’єр-мiнiстр Любчо Георгiєвський сказав, що його уряд пiдготує поправки до Конституцiї й додав, що його партiя голосуватиме – проти них. Це вже типово балканський абсурд. Нагадаємо, що етнiчнi албанцi вимагають рiвноправну участь у державних службах, включаючи й Збройнi сили та полiцiю, державних органах тощо, а також надання їхнiй мовi статусу державної, разом з македонською. У розмовах iз Хав’єром Соланою та iншими захiдними посередниками Георгiєвський погодився з такими вимогами. Проте, нацiоналiстична партiя, яку вiн очолює, виступає проти них й тому вiн змушений на робочому мiсцi говирити одно, а на партiйнiй трибунi – зовсiм протилежне.
Бої на пiвночi країни продовжуються. Офiцiйнi джерела у Скоп’є протягом вихiдних повiдомляли про лiквiдацiю 50 терористiв, як вони називають албанських повстанцiв. Представникам Мiжнародного. червоного хреста не вдалося евакуювати з району боїв десять тисяч мирних жителiв, яким загрожують не лише снаряди, але й голод та хвороби. Всупереч офiцiйним повiдомленням, виявилося, що македонськi сили не оволодiли селами Матейче, Слупчани та Отля.
З кожним днем боїв, в цьому згiднi усi оглядачi, зростає кiлькiсть екстремiстiв i серед македонцiв i серед етнiчних албанцiв. Екстремiсти, звичайно, мрiють не про мир, а про визвольну вiйну й перемогу. Незважаючи на цiну.