Міністр оборони США в уряді Дональда Трампа переконує, що скандальна відставка радника президента США з питань безпеки не має жодного впливу на його перші переговори у штаб-квартирі НАТО.
Джеймс Маттіс сказав журналістам у літаку до Брюсселя про відставку Майкла Флінна: «Очевидно, що це не змінило мети моєї поїздки і зовсім не змінює того, що я хотів сказати». Про це повідомляє американський телеканал Fox News.
Головним завданням американського міністра у штаб-квартирі НАТО буде запевнення європейських союзників у чіткій позиції Вашингтона на тлі агресивних дій Росії у Європі.
Війна 2014 року стала розділовою смугою. То був рік, коли багато наших надій на можливості партнерства з Росією виявилися марними. Отже, нам треба адаптуватися і домогтися, щоб трансатлантичні зв’язки залишалися міцнимиДжеймс Маттіс
«Війна 2014 року стала розділовою смугою, – сказав Маттіс, вказавши на анексію Криму Росією. То був рік, коли багато наших надій на можливості партнерства з Росією виявилися марними. Отже, нам треба адаптуватися і домогтися, щоб трансатлантичні зв’язки залишалися міцними».
Європейські союзники США очікуватимуть чіткіших пояснень позиції нової президентської адміністрації після того, як новообраний президент Трамп назвав НАТО «застарілою» організацією.
Після того Дональд Трамп наголошував, що однозначно підтримує Північноатлантичний альянс.
Генеральний секретар НАТО Єнс Столтенберґ сказав у вівторок у Брюсселі, що президент Трамп у двох телефонних розмовах з ним «підкреслював важливість справедливого розподілу навантаження», коли йдеться про витрати на оборону.
Альянс повідомляє, що за його даними, окрім США, лише 4 інші країни-члени виділяють на оборону принаймні 2% ВВП, як цього вимагає статут: Велика Британія, Греція, Естонія та Польща.
#NATO data shows 5 Allies met/exceeded benchmark of spending 2% of GDP on defence in 2016: Estonia, Greece, Poland, UK & USA
— Oana Lungescu (@NATOpress) 14 февраля 2017 г.
Столтенберґ сказав, що союзники виділяють на оборону щораз більше і загальне зростання за минулий рік сягає 10 мільярдів доларів.
Тим часом незалежні коментатори вважають, що 28 країн НАТО повинні не лише покращити технічну обороноздатність, але й на практиці відродити принципи колективної безпеки.
Аналітик Європейського центру Карнеґі Джуді Демпсі вважає, що, окрім грошей, західним союзникам бракує розуміння, що таке стримування і відлякування потенційного агресора.
«Звичні означення «холодної війни» сьогодні непридатні, але Росія і далі намагається послабити і розколоти НАТО. Метою Москви залишається занепад альянсу. Бажання Росії не відпускати своїх найближчих західних сусідів: Білорусь, Грузію та Україну, а також зберігати потужний вплив на Вірменію та Молдову вже було випробуване вторгненням Москви на сході України та анексією Кримського півострова у березні 2014р», – пише Джуді Демпсі.
Аналітик стверджує, що у 90-х роках, коли були надії, що Москва йшла на співпрацю і співіснування із Заходом, «альянс повільно втрачав інструменти територіальної оборони: координацію і стратегічне мислення».
Авторитетна журналістка Енн Еплбаум закликає Європу більше дбати за свою оборону самостійно.
«Військові зобов’язання США стосовно Європи залишаються справжніми, але жодна кількість гучних заяв не може приховати того факту, що політичні зобов’язання США стосовно європейської безпеки швидко занепадають», – пише Еплбаум у Financial Times.
У новій ситуації на її думку постає «очевидна роль для Британії, можливо разом з Францією, Німеччиною та іншими, включно з такими нечленами НАТО як Швеція, започаткувати новий європейський пакт безпеки, що відображав би політичні реалії».
Візит міністра оборони США Джеймса Маттіса у Брюсселі триватиме два дні.