Коли українська армія стане контрактною? Гості передачі «Ваша Свобода»: Володимир Талалай, виконувач обов’язків начальника Головного управління персоналу Генерального штабу, та Віталій Дейнега, волонтер фонду «Повернися живим».
Інна Кузнецова: Генштаб ЗСУ спланував демобілізацію військовослужбовців шостої черги. Основну частину мобілізованих військовослужбовців хочуть звільнити у жовтні, а почати цей процес можуть вже нинішнього місяця. Все це станеться, якщо не буде погіршання воєнно-стратегічної обстановки, – кажуть у Генштабі.
Your browser doesn’t support HTML5
Ваша Свобода | Коли українська армія стане контрактною?
Між тим, родичі військовослужбовців ЗСУ завтра зберуться біля адміністрації президента, щоб звернути увагу на питання переукладення контрактів з військовослужбовцями-контрактниками.
Число тих, хто планується до звільнення, складає 20 тисяч осіб. На заміну прийдуть військовослужбовці за контрактомВолодимир Талалай
Пане генерале, скільки людей буде звільнено в запас під час звільнення цієї шостої хвилі, як це має відбутися у вересні-жовтні? І хто прийде їм на зміну?
Володимир Талалай: Сьогодні ми можемо говорити про те, що будуть звільнені військовослужбовці, які не побажають укласти контракти і залишитися на військовій службі. Орієнтовне число тих, хто планується до звільнення, складає близько 20 тисяч осіб.
Володимир Талалай
Що стосується заміни цього особового кладу, то системна робота розпочата з початку року. І на заміну цим військовослужбовцям прийдуть військовослужбовці служби за контрактом.
– Скільки їх має прийти? З початку року я бачила цифри. Вони змінюються. Було 50 тисяч, людей підписали контракт. А зараз скільки?
Щомісячний показник тих, кого ми приймаємо на військову службу, більше ніж 6 тисяч. Для заміщення особового складу сплановане проведення осіннього призовуВолодимир Талалай
Володимир Талалай: Ми спільно з органами виконавчої влади працюємо над питанням прийому на військову службу за контрактом. І щомісячний показник тих, кого ми приймаємо на військову службу, сягає більше ніж 6 тисяч осіб. Крім того, для заміщення особового складу, які не беруть участі у бойових діях, сплановане проведення осіннього призову громадян України на строкову військову службу. Таким чином комплексною військовою службою за контрактом, а також військовослужбовцями строкової служби буде компенсована чисельність звільнених.
– Скільки буде у призові? Ви маєте план відповідний. Скільки має бути призвано?
У жовтні-листопаді підлягає призову 14 тисяч. 8 тисяч призначені для укомплектування ЗСУ, 5 – для Нацгвардії, тисяча – для Державної спецслужби транспортуВолодимир Талалай
Володимир Талалай: Указом президента України у жовтні-листопаді цього року підлягає призову близько 14 тисяч громадян України, з яких близько 8 тисяч призначені для укомплектування ЗСУ, 5 тисяч – для Нацгвардії, тисяча – для Державної спеціальних служби транспорту.
– Цього року є зміни, тому що призову не підлягають люди, яким є 18 років. Це призов з 20 років.
Нижня межа віку – 20 роківВолодимир Талалай
Володимир Талалай: Ця норма вже діяла і в ході весняного і осіннього призовів. Це передбачено тим, що президент України поставив завдання подавати на укомплектування вже сформованих людей, які визначилися в житті. Тому визначена нижня межа вік0у – 20 років.
– З іншого боку, якщо я не помиляюся, людина може підписати контракт, якщо їй є 18-ь. Так?
Володимир Талалай: Так.
– А чому так? Де логіка?
Володимир Талалай: Логіка в тому, що якщо людина мотивована, їй є 18 років, тобто вона має повністю визначені законодавством норми щодо прийняття самостійних рішень, то вона може скористатися чинним законодавством і піти на військову службу до 20 років. Але ми визначаємо, що повинен це добровільно.
– Але при цьому вона не потрапить на схід?
Військовослужбовці служби за контрактом можуть бути використані в підрозділах, які виконують бойові задачіВолодимир Талалай
Володимир Талалай: Військовослужбовці служби за контрактом можуть бути використані в частинах і в і підрозділах, які виконують бойові задачі, у тому числі і такі контрактники.
– Наскільки вони готові до цього?
Володимир Талалай: В ЗСУ всі, хто призиваються або приймаються на військову службу за контрактом, в обов’язковому порядку проходять системну підготовку. Тому непідготовлений громадянин не допускається до виконання бойових задач.
А от питання якісної підготовки у визначені терміни – це задача командирів і навчальних підрозділів, які займаються цими питаннями.
– Наскільки командири з цим справляються? І чи всі командири з цим справляються?
Володимир Талалай: Я хочу нагадати, що ми вже третій рік знаходимося в ситуації фактично ведення бойових дій. І в нас є значна кількість військовослужбовців, які мають хороший, на жаль, і гіркий досвід участі в бойових діях, виконання бойових задач. Цими офіцерами, військовослужбовцями за контактом, сержантами укомплектовані навчальні заклади, навчальні центри. Вони навчають тому, що необхідно на війні.
– Я хочу запропонувати послухати і подивитися опитування перехожих у Дніпрі. Це записала наша колега Валентина Чуприна. Чи можна перейти на контрактну армію і відмовитися від мобілізації, коли в країні триває війна? Якщо не від мобілізації, призов. Зараз мобілізації поки що немає. На щастя.
Респондент (переклад): Контрактна армія може йти паралельно звичайній армії.
Респондентка (переклад): Я вважаю, що не просто можливо, а треба це зробити. Тому що контрактна армія – це запорука того, що ми можемо виграти цю війну. Тому до контрактної армії підуть хлопці, які будуть навчені, які будуть спеціалістами своєї справи.
До всього цього хочу додати, що у контрактній армії повинна бути гарна зарплата. Тому що любов до Батьківщини – це прекрасно і добре, але хлопці при цьому із-за того, що ризикують життям, а вони направду ризикують життям, мають знати, із-за чого вони це роблять.
Респондент (переклад): Питання мобілізації і питання контрактної армії не сумісні. Контрактна армія буває в заможних країнах, коли люди воюють за гроші, а ми повинні воювати, якщо це до місця, за ідею, за країну, за своїх близьких і рідних, за нашу землю.
Респондент (переклад): Хлопці, які зараз воюють в АТО, потім не отримують належного забезпечення. Маса поранених чи тих, які постраждали в тих умовах, потрапляють потім у безвихідні ситуації. Вони мають пенсій у 2 тисяч гривень. Якби це був контракт, все, про що говорив уряд, виконувалося, то, я думаю, можна було б дійсно і набрати контрактну армію, яка могла проводити ці дії, без збитків для переважної частини населення.
Респондент (переклад): Теоретично на даний момент можна перейти на контракт. Можна. Але все ж залежить від того, наскільки сильно наростатимуть події там на Донбасі. Якщо буде дуже серйозно, то, звісно, без мобілізації взагалі ніяк не обійтися. Треба буде мобілізувати абсолютно все населення. Можливо, навіть з вирішенням питанням, щоб ввести військовий стан.
– Ось такі думки.
Важко обійтися без призову. Мав бути ще кілька місяців тому. Буде демобілізована шоста хвиля, буде велика нестача особового складу по фронтуВіталій Дейнега
Пане Дейнега, як Ви вважаєте, наскільки можна обійтися? І яке Ваше ставлення до контрактної армії?
Віталій Дейнега: Зараз, чесно кажучи, буде важко обійтися без призову. І він мав бути ще кілька місяців тому. Тому що зараз, коли буде демобілізована шоста хвиля, у нас буде велика нестача особового складу по фронту.
Віталій Дейнега
Те, що не пішли на мобілізацію, це був чисто політичний крокВіталій Дейнега
У першу чергу це пов’язано з тим, що наші бригади комплектуються контрактниками частково там, а більшість контрактників їм надається, коли вони виходять з зони АТО на доукомплектування. І зараз у нас є багато підрозділів, які, коли піде шоста хвиля мобілізації, а там зараз вже погана ситуація з людьми, а вона буде ще гірша. І те, що не пішли на мобілізацію, то це був чисто політичний крок. І з військової точки зору я не впевнений….
Більшість комбатів, комбригів, командирів рот не розуміють, як будуть воювати, коли піде шоста хвиля, після демобілізації п’ятої у батальйоні, де по штату 600 чоловік, лишилося 150Віталій Дейнега
Тобто більшість комбатів, комбригів, командирів рот не розуміють, як вони будуть воювати, коли піде шоста хвиля мобілізації. І є підрозділи, бригади, які й зараз вже посилюють якимись окремими батальйонами, тому що фактично після демобілізації п’ятої хвилі у батальйоні, де по штату має бути 600 чоловік, лишилося 150. Тобто такі батальйон, як півтори роти. От. Це перше.
Якість контрактників, один із батальйонів однієї із піхотних бригад. Вища освіта є у 40%, 13% були не працевлаштованіВіталій Дейнега
Друге. Якщо ми говоримо про якість контрактників, то тут у мене табличка, яку за нашим проханням зробив один із батальйонів однієї із наших піхотних бригад. В принципі, поки ми дивимося, картинка більш-менш непогана. Тобто вища освіта є у 40% контрактників. Це, як на мене, доволі високий показник. Значить, що замполіт цієї бригади попрацював гарно. Наявність працевлаштування. 13% людей, які прийшли у цей батальйон, були не працевлаштовані на момент…
– Тобто були безробітними?
Віталій Дейнега: Це говорить про певний рівень.
Далі – рівень підготовки за фахом в начальному підрозділі. Отут вже починаються неприємні речі. Скажімо, середній і нижче – більше 80%. Так само і рівень фізичної підготовки. 85% – це середнє або нижче.
«Учебки» «Десна» і «Старичі» надзвичайно неефективні. Організовані волонтерами, і за ініціативи самих військових тренування ефективнішіВіталій Дейнега
Говорячи простіше, то наші «учебки», такі як «Десна» і «Старичі», на жаль, надзвичайно неефективні. Тобто організовані волонтерами і, скажемо, за ініціативи самих військових тренування зазвичай ефективніші значно, ніж те, що роблять «Десна» і «Старичі», які мають професійно готувати.
Тому що особовий склад, люди, які там готують, то це люди двох категорій. Перше – це ті люди, які прийшли з АТО. Але людина, яка пройшла АТО, не означає, що вона є професіоналом. Більшість АТОшників, навіть тих, кого я знаю, навіть які пройшли Дебальцеве, донецький аеропорт, мають далеко на самий високий рівень підготовки. Тобто те, що вони вижили, то це часто і везіння, і часто дуже багато різних факторів.
– Де взяти тоді підготовлених?
Віталій Дейнега: Треба почати з того, що треба навчити інструкторів.
Володимир Талалай: Я доповню. Справа в тому, що в ЗСУ прийнята змішана система укомплектування як військовослужбовцями за контрактом, так і за призовом, а також є ще військова служба в резерві ЗСУ. Всі, хто звільнився, зараховані в оперативний резерв першої черги. Наразі зараз завершується перший етап бригадно-тактичних навчань, до яких залучено близько 4 тисяч резервістів. Через певний період буде ще проведений цикл навчань у ще п’яти бригадах, де ще порядку 4 тисяч резервістів. Це заходи щодо підтримання навченості.
При тому, я хотів би зауважити, що ми вдячні волонтерам і партнерам, які надавали допомогу в індивідуальній підготовці. Але таке питання, як колективна підготовка, підготовка зі штатною зброєю, можлива виключно на базах навчальних центрів і закладів. «Десна» і «Старичі» – я згоден, що є питання щодо підвищення ефективності. Але це питання актуальне, над яким ми систематично працюємо і продовжуємо працювати.
– Маємо запитання від дозвонювачів.
Додзвонювачка: Лариса. Харківська область. Пенсіонерка.
Пане генерале, до яких пір, як в радянські часи, наші діти і онуки будуть на генеральських дачах дармовою робочою силою? Солдатам строкової служби командири пропонують: хто добровільно хоче піти служити на генеральську дачу? Це в нас є!
– А Ви можете назвати конкретний приклад? Тобто це якась частина? Це якесь місце на Харківщині? Де точно?
Додзвонювачка (переклад): Це ось зараз, на сьогоднішній день відбувається. У Дніпропетровській області.
– А номер частини можете сказати не в ефір, а хоча би нашим звукорежисерам?
Додзвонювачка: Я не буду в ефірі говорити. Кому війна, а генералам мати рідна! Як було, так і є.
– Бачите, це така ситуація, що Ви можете звинувачувати голослівно. Потрібно точно і конкретні факти. Перепрошую, але це так. Якщо Ви скажете хоча б номер частини по телефону нашому звукорежисеру, то він запише і передасть пану генералу це.
І от про проблеми, які є в начальних центрах, у «Десні» зокрема…
Володимир Талалай: Проблема та, що ми дещо обмежені у часі. І хотілося б готувати більш фундаментальніше і надавати більше підготовку, але умови нас змушують готувати за визначеними програмами. Це перша проблема – брак часу.
Інша проблема – це та, що нам необхідно більш якісно готувати інструкторів. І я згоден з Віталієм, що не кожен, хто на сьогоднішній день є інструктором, на 100% є такими. Нам надають наші партнери серйозну допомогу і готують перш за все інструкторів. Це теж друге питання, яке є.
Ну і, безумовно, розвиток навчально-матеріальної бази. Вони повинна відповідати і сучасним вимогам. Але ми працюємо в межах того бюджету, який нам виділила держава. Рівень підготовки свідчить про те, що на сьогоднішній день ми спроможні утримувати російсько-терористичні війська на тих рубежах, на яких утримуємо. Це яскраво говорить про те, який результат підготовки.
– Запитання ще одного додзвонювача.
Додзвонювач: Віталій, Луцьк.
Пане генерале, бажаю здоров’я! Я відслужив по мобілізацію, у четверту хвилю призивався. В мене дві вищі освіти. Я хотів би бути корисним армії. Я працював все життя на керівних посадах в компаніях від 100 до 500 чоловік. І сьогодні в мене троє дітей. Яким чином я можу бути корисним армії за таких обставин?
Володимир Талалай: Якщо у Вас є таке бажання, Ви повинні завтра звернутися до військового комісаріату за місцем реєстрації чи місцем проживання, надати документи, які підтверджують Вашу освіту і рівень підготовки, пройти встановленим порядком військово-лікарську комісію, визначитися за станом здоров’я. І Ви можете бути прийняті на військову службу або за контрактом рядового складу. Але треба проаналізувати рівень Вашої підготовки за фахом. То може бути розглянуте питання щодо прийняття Вас на військову службу на офіцерську посаду. Це залежить від того, який рівень підготовки Ви маєте.
Віталій Дейнега: Насправді зараз відношення, за яким люди мобілізуються, їх виписують начальники військових підрозділів, тобто бригад, батальйонів. Якщо людина служила у четвертій хвилі і хоче служити там, де вона служила, вона звертається, їй дають відношення, вона з цим відношенням йде у військкомат, а далі вже через «учебку» вона далі потрапляє туди.
Якщо він через свій сімейний стан, а він це сказав за обставин, хоче служити десь поближче до місця, до сім’ї, то там теж є військові частини. Якщо він там потрібен, і йому там дають відношення, і він пішов через військкомат, і влаштовується туди служити.
Володимир Талалай: Я хотів би звернути увагу на ще один момент. Якщо він служив у четвертій хвилі мобілізації, то безпосередньо у ту частину, в якій він служив, може прийти і напряму, минаючи військовий підрозділ. Бо в нас є два механізми – через навчальний підрозділ, якщо ж він не потребує додаткової підготовки, то він може безпосередньо в частину.
– Завтра, ми знаємо, родичі військовослужбовців-контрактників збираються на пікетування під адміністрацію президента. Ви так само про це знаєте. Як Ви будете взаємодіяти з ними? Бо вони обіцяють, якщо їх не почують, то вони будуть одиночні пікети влаштовувати щодня.
Володимир Талалай: Генштаб спільно з Міноборони проінформовані про зміст вимог цих груп громадян. Ми готові створити спільну групу, зустрітися чи з ініціативною групою цього заходу, чи безпосередньо з усіма і обговорити ті питання.
Ми працюємо над механізмом вдосконалення взагалі порядку проходження служби, у тому числі звільнення військовослужбовців за контрактом, а також тих, у кого вже сплинули терміни контракту, але які, згідно чинного законодавства, мають ще служити.
Ми не стоїмо на місці. І спільно з урядом і народними депутатами працюємо над вирішеннями цієї проблеми.
– Один із бійців, який дав «Дзеркалу тижня» інтерв’ю на умовах анонімності, так описав теперішній стан речей поблизу передової. Саме поблизу передової, а не на передовій. Тому що, як він стверджує, більшість воїнів зараз перебувають не на першій лінії оборони. Це створює проблеми.
Your browser doesn’t support HTML5
З інтерв'ю снайпера центру спецоперацій
Ми за браком часу не будемо цитувати це інтерв’ю. Але про те, що багато людей перебувають далеко, через те там відбувається і пияцтво, і багато всього іншого, тому що хлопці там не воюють, їм нічим зайнятися, вони живуть там не в казармах, а в наметах і тому подібне. Це їх розхолоджує. Вони йшли нібито воювати, а насправді цього не відбувається.
Як з цим боротися?
Володимир Талалай: Я хотів би сказати, що, очевидно, мова йде про ті підрозділи, які знаходяться у районах відведення. Тому що, згідно Мінських угод, танки і артилерія відведені від лінії зіткнення на визначені відстані. Але в цих районах відведення організована бойова підготовка. Вона передбачає підтримання навченості, а також виконання задачі щодо негайного реагування на загрози.
Віталій Дейнега: У нас є і резерви. Просто, наприклад, десантники стоять в резервах. І вони мають там стояти. Тому що, якщо у нас не буде резерву, у випадку прориву, нам не буде ні на що відповідати. От якби і все.
– Це буде тема для іншої розмови.