Київ – Змінити тактику й стискати кільце антитерористичної операції, відрізавши бойовиків від Росії, – такі доручення дав силовикам український президент Петро Порошенко за підсумками наради з ними у понеділок. Також він звернувся до Європейської ради, щоб вона зреагувала на неприкрите перекидання російських танків та військових на українську територію. Експерти вважають високим ризик повномасштабної війни Росії проти України, однак наголошують, що він зменшуватиметься пропорційно до успіхів української армії та силовиків на Донбасі.
Українські військові мають змінити свою тактику для того, щоб звузити територію, на якій триває антитерористична операція, посилити захист кордонів та мирного населення. Таку вимогу озвучив керівництву АТО президент України Петро Порошенко під час наради з керівниками силових відомств, прем’єром Арсенієм Яценюком та спікером парламенту Олександром Турчиновим, повідомляє прес-служба президента.
Під час наради український президент відзначив і позитивну динаміку АТО. Він висловив думку, що всі без винятку інциденти на державному кордоні, зокрема обстріли з російської території та спроби російських колон бронетехніки прорватися в зону АТО відбуваються тому, що «українські війська стали бойовикам на горло», – повідомив прес-секретар Порошенка Святослав Цеголко.
Ситуація в зоні АТО станом на 14 липня 2014 року
Російські танки знищують з повітря
За останню добу українські силовики звільнили від бойовиків угруповання «ЛНР» міста Металіст, Олександрівськ, села Біле та Розкішне біля Луганська і розблокували Луганський аеропорт, який кілька тижнів обороняла оточена група українських вояків. Про це повідомляють в штабі АТО.
Окрім того, Порошенко доручив генеральному директору «Укроборонпрому» Роману Романову поліпшити забезпечення армії та силовиків зброєю. Більш детально подальші дії сил АТО обговорять на засіданні РНБО, яке анонсував Петро Порошенко.
Раніше прес-служба Міноборони заявляла, що колону бронетехніки, яка намагалася в’їхати з Росії в Україну в районі селища Ізварине у ніч на 13 липня, було знищено піднятою за тривогою українською авіацією.
Знищений бронетранспортер на дорозі до Луганського аеропорту, 14 липня 2014 року
Паралельно Росія збирає свої війська з миротворчою символікою на кордоні з Харківською і Сумською областями, шоб відволікти сюди задіяні в АТО сили, заявив координатор групи «Інформаційний спротив» Дмитро Тимчук. Він зауважив, що на відміну від руху російських військ біля українських кордонів на Донбасі, маневри на північному сході відбуваються демонстративно, без будь-якої конспірації.
Дмитро Тимчук
«Це робиться з метою відволікання сил АТО від території операції для прикриття кордону, – щоб протидіяти можливому, так званому «миротворчому», вторгненню Росії в інших областях», – наголошує Тимчук. І додає, що українські силовики мають досить обмежене коло підготовлених бійців та ресурсів, а тому «кожен батальйон, виведений із зони АТО, це великий мінус для успіху нашої операції на Донбасі», – наголосив Тимчук.
Раніше він повідомляв у соцмережах, посилаючись на своїх інформаторів, що у Росії розглядають, як один із варіантів дій, масштабне військове вторгнення до України 15 липня. Водночас спікер Ради федерації Росії Євген Бушмін заявив про імовірність точкових ударів по українській території у відповідь на те, що нібито саме українські вояки обстріляли російське місто Донецьк у Ростовській області.
Експерт: Путін на роздоріжжі: воювати чи ні
Валентин Бадрак
Тиждень, який почався, буде вирішальним для української держави, оскільки саме зараз Володимир Путін вагається, чи розпочинати повномасштабне вторгнення в Україну, чи ж обмежитися підживленням сепаратистів, заявив у коментарі Радіо Свобода директор Центру досліджень армії, конверсії та роззброєння Валентин Бадрак.
«Небезпека повномасштабної війни зросла, Росія сформувала біля українських кордонів ешелонований загін, готовий до цього. Друге: Росія здійснила ротацію, замінивши легку бронетехніку на важку. Але невідомо, чи скористається цією можливістю Путін, – прогнозує експерт. – У травні, коли вже відбулася анексія Криму, він відмовився від своїх планів, бо українське військо показало готовність до відбиття агресії. Путіна турбує успіх АТО, і він відчуває, що втрачає вплив на Україну, а після перевиборів парламенту втратить його остаточно».
За словами експерта, зменшити ризик повномасштабної війни з Росією може лише подальша консолідація українського суспільства та зміцнення армії, а також підтримка України з боку ЄС. Тоді як Німеччина та інші найбільші країни Євросоюзу, констатує Валентин Бадрак, займають досить пропутінську позицію, закликаючи Київ до переговорів із бойовиками.
Також Валентин Бадрак вважає, що нинішні заяви і доручення Петра Порошенка щодо специфіки АТО стосуються лише тактики, в них не йдеться про стратегію унеможливлення російської агресії. Водночас Петро Порошенко у неділю звернувся до Європейської ради з проханням дати оцінку маневрам російських військ біля українських кордонів та перекидання бронетехніки і російських вояків на українську територію.
Олександр Бригинець
Зі свого боку, в парламентській більшості наголошують, що ризик вторгнення Росії можна знизити, зменшивши зону АТО й відтіснивши екстремістів від кордону з Росією. Таку думку, зокрема, висловив у соцмережах народний депутат від «Батьківщини», один з ініціаторів створення добровольчого батальйону «Київ-1» Олександр Бригинець. Він упевнений, що український транспортний літак, який летів на дуже великій висоті, збили в понеділок на Луганщині не бойовики, а російські військові з території Росії. Відтак депутат пропонує і далі «зменшувати окуповану територію», щоб унеможливити російську підтримку екстремістів на Донбасі через кордон.
Кореспондент Російської редакції Радіо Свобода наводить підрахунки, за якими збройні проросійські угруповання на Донбасі мають близько 20 тисяч бойовиків. Значна частина з них перекинута через кордон з боку Російської Федерації.