Львів – Львівські депутати не поважають видатного львів’янина, всесвітньо визнаного економіста Людвіґа фон Мізеса – із такою заявою звернулась група закордонних науковців до мера Львова. Вони просять місто не демонтувати інформаційну таблицю про Мізеса, встановлену на будинку, в якому він мешкав у Львові.
Майже півроку через інтернет українська та європейська спільноти збирали гроші на виготовлення інформаційної меморіальної таблиці економісту зі світовим ім’ям Людвіґу фон Мізесу, щоб вшанувати цю людину в його рідному місті. Адже більшість львів’ян навіть не знають про цього науковця.
А народився австрійський економіст у місті Лева 29 вересня 1881 року в будинку на вулиці Гнатюка, 13. І мешкав тут, допоки його родина не переїхала до Австрії.
Мізес був основоположником неолібералізму і довів, що соціалізм і промислова економіка не сумісні, бо це призводить до хаосу і стагнації, а ще коли держава втручається у господарську діяльність суспільства, то це протиприродно. Мізес розвинув тези про те, що найбільш раціональною і зваженою державною політикою може бути лише лібералізм, надання цілковитої свободи суб’єктам ринкових відносин. Бо абсолютними основами цивілізації є розподіл праці, приватна власність і вільний обмін ресурсами. Такої думки дотримувався науковець, і досі він залишається цікавим сучасним економістам.
Із 1940 року Людвіг фон Мізес проживав у Нью-Йорку, де й помер у 1973 році.
Громада відкрила меморіальну таблицю кілька тижнів тому з нагоди 130-річчя від дня народження славетного сина Львова. Але раптом депутатська комісія з питань культури, промоцій, ЗМІ та туризму Львівської міськради наказала демонтувати дошку.
Голова комісії Ярослав Музичко пояснив депутатське рішення тим, що організатори не в усіх інстанціях погодили дозвіл на встановлення таблиці.
«З огляду на попередній досвід, траплялися конфліктні ситуації, коли замовники отримували усі погодження і вішали таблиці на будинок, а балансоутримувач протестував. Тому ми і ввели норму погодження з балансоутримувачем. А вони взагалі нічого не встигли оформити, окрім погодження в постійній комісії», – наголосив депутат.
У Центрі міської історії Центрально-Східної Європи, який був одним з ініціаторів ушанування славетного львів’янина, розуміють, що не всі бюрократичні процедури пройшли у мерії. Однак із дня на день усі підписи стоятимуть на документах. А ще більше не розуміють, для чого було меморіальну дошку закривати чорним. Тим паче, що львівські будинки рясніють почасти недолугими комерційними рекламами.
Працівниця Центру Софія Дяк зауважила в коментарі Радіо Свобода, що таблиця є добрим прикладом, як можна скромно вписати інформаційну дошку до будівлі. «А депутати мали б просто підтримати ініціативу громади і допомогти вирішити якісь бюрократичні речі, – каже вона. – Бо це гарна ініціатива, яка може отримати продовження, щоб подавати львів’янам інформацію про тих відомих людей, які жили у цьому місті».
Львову пощастило з історією
Світові науковці просять мера не допустити зняття дошки з будинку. Таблиця буде загорнена у целофан, допоки всі чиновники не погодять її встановлення. Мер Львова Андрій Садовий обіцяє, що невдовзі меморіальну дошку Мізесу відкриють офіційно і з почестями, бо хоче уникнути міжнародного скандалу.
Європейська спільнота очікує, що Львів щорічно влаштовуватиме акції на честь видатного економіста, що, ймовірно, його іменем назвуть бібліотеку чи створять музей.
Львів – місто, де мешкали видатні поляки, українці, євреї, німці, австрійці, вірмени і ще багато інших національностей. Тут жили митрополит Андрей Шептицький, Іван Франко, Леопольд Захер-Мазох, Людвіґ фон Мізес, Станіслав Лем, Богдан-Ігор Антонич, і цей список можна продовжувати і продовжувати. Усі ці особистості творили атмосферу Львова і неповторний дух міста. А відтак заслуговують на пошану навіть після десятиліть забуття.
А народився австрійський економіст у місті Лева 29 вересня 1881 року в будинку на вулиці Гнатюка, 13. І мешкав тут, допоки його родина не переїхала до Австрії.
Мізес був основоположником неолібералізму і довів, що соціалізм і промислова економіка не сумісні, бо це призводить до хаосу і стагнації, а ще коли держава втручається у господарську діяльність суспільства, то це протиприродно. Мізес розвинув тези про те, що найбільш раціональною і зваженою державною політикою може бути лише лібералізм, надання цілковитої свободи суб’єктам ринкових відносин. Бо абсолютними основами цивілізації є розподіл праці, приватна власність і вільний обмін ресурсами. Такої думки дотримувався науковець, і досі він залишається цікавим сучасним економістам.
Із 1940 року Людвіг фон Мізес проживав у Нью-Йорку, де й помер у 1973 році.
Загорнута у целофан меморіальна дошка Людвіґа фон Мізеса
Львів не втомлює дивуватиГромада відкрила меморіальну таблицю кілька тижнів тому з нагоди 130-річчя від дня народження славетного сина Львова. Але раптом депутатська комісія з питань культури, промоцій, ЗМІ та туризму Львівської міськради наказала демонтувати дошку.
Голова комісії Ярослав Музичко пояснив депутатське рішення тим, що організатори не в усіх інстанціях погодили дозвіл на встановлення таблиці.
«З огляду на попередній досвід, траплялися конфліктні ситуації, коли замовники отримували усі погодження і вішали таблиці на будинок, а балансоутримувач протестував. Тому ми і ввели норму погодження з балансоутримувачем. А вони взагалі нічого не встигли оформити, окрім погодження в постійній комісії», – наголосив депутат.
У Центрі міської історії Центрально-Східної Європи, який був одним з ініціаторів ушанування славетного львів’янина, розуміють, що не всі бюрократичні процедури пройшли у мерії. Однак із дня на день усі підписи стоятимуть на документах. А ще більше не розуміють, для чого було меморіальну дошку закривати чорним. Тим паче, що львівські будинки рясніють почасти недолугими комерційними рекламами.
Працівниця Центру Софія Дяк зауважила в коментарі Радіо Свобода, що таблиця є добрим прикладом, як можна скромно вписати інформаційну дошку до будівлі. «А депутати мали б просто підтримати ініціативу громади і допомогти вирішити якісь бюрократичні речі, – каже вона. – Бо це гарна ініціатива, яка може отримати продовження, щоб подавати львів’янам інформацію про тих відомих людей, які жили у цьому місті».
Львову пощастило з історією
Світові науковці просять мера не допустити зняття дошки з будинку. Таблиця буде загорнена у целофан, допоки всі чиновники не погодять її встановлення. Мер Львова Андрій Садовий обіцяє, що невдовзі меморіальну дошку Мізесу відкриють офіційно і з почестями, бо хоче уникнути міжнародного скандалу.
Європейська спільнота очікує, що Львів щорічно влаштовуватиме акції на честь видатного економіста, що, ймовірно, його іменем назвуть бібліотеку чи створять музей.
Львів – місто, де мешкали видатні поляки, українці, євреї, німці, австрійці, вірмени і ще багато інших національностей. Тут жили митрополит Андрей Шептицький, Іван Франко, Леопольд Захер-Мазох, Людвіґ фон Мізес, Станіслав Лем, Богдан-Ігор Антонич, і цей список можна продовжувати і продовжувати. Усі ці особистості творили атмосферу Львова і неповторний дух міста. А відтак заслуговують на пошану навіть після десятиліть забуття.