Прага – Слабке зростання економіки в Америці, насування серйозної кризи зі спільною європейською валютою… Скільки протривають хвороби найпотужніших економік світу? І чи можна очікувати, що з цих перипетій світ вийде з оновленою і міцнішою фінансовою системою? Кому краще відповісти на ці питання, як не Нобелівському лауреату з економіки, колишньому раднику президент США Білла Клінтона, колишньому головному економісту Світового Банку, а нині професору Колумбійського університету Джозефу Стіґліцу. Наш колега з Балканської служби Радіо Свобода Драґан Ставлянін, який розмовляв з ним під час роботи празького «Форуму 2000», запитав на початку, чи світ не наближається до нового економічного спаду?
– Нинішні проблеми можна розглядати як продовження кризи 2008 року. Валовий внутрішній продукт багатьох країн так і не досяг передкризового рівня. Зарплати також не піднялися на докризовий рівень. Тож відновлення економіки не було. І ми не виправили саму систему. Ми щось трохи підправили, але щось при тому і зіпсували.
– У світі намагаються боротися з кризою шляхом скорочення дефіциту, як це роблять у США та Європі. Здається, що ніхто не намагається реформувати систему, яка призвела до кризи.
– Гадаю, що так. Була несмілива спроба після 2008 року, але банки її відбили. Зроблено було дуже мало, і подальші спроби були відбиті. Заощадження погіршать ситуацію, як ви вже бачите на прикладі Греції, Латвії, Ірландії та Португалії. Ми отримуємо дедалі більше документальних підтверджень того, що ці кроки є контрпродуктивними і матимуть негативний вплив на зростання. Ба більше, деякі базові проблеми стали ще гіршими. Наприклад, стало більше великих банків, які потрібно рятувати за всіляку ціну, погіршилася матеріальна нерівність. Все це було посилено кризою.
– З нинішніми проблемами в Європі, навколо Греції і не лише, чи на Вашу думку, євро зможе вижити як валюта?
– Багато залежатиме від того, як європейці відреагують на кризу в периферійних країнах Європи. У липневих домовленостях сказано, що Греція має відновити економічне зростання для того, щоб розплатитися з боргами. Але скорочувати витрати і відновити зростання одночасно не виходить. Була домовленість надати допомогу для відновлення зростання, але цього не було зроблено. Тому, я думаю, питання залишається відкритим і відповідь на нього залежить від європейських політиків.
– У світі намагаються боротися з кризою шляхом скорочення дефіциту, як це роблять у США та Європі. Здається, що ніхто не намагається реформувати систему, яка призвела до кризи.
– Гадаю, що так. Була несмілива спроба після 2008 року, але банки її відбили. Зроблено було дуже мало, і подальші спроби були відбиті. Заощадження погіршать ситуацію, як ви вже бачите на прикладі Греції, Латвії, Ірландії та Португалії. Ми отримуємо дедалі більше документальних підтверджень того, що ці кроки є контрпродуктивними і матимуть негативний вплив на зростання. Ба більше, деякі базові проблеми стали ще гіршими. Наприклад, стало більше великих банків, які потрібно рятувати за всіляку ціну, погіршилася матеріальна нерівність. Все це було посилено кризою.
– З нинішніми проблемами в Європі, навколо Греції і не лише, чи на Вашу думку, євро зможе вижити як валюта?
– Багато залежатиме від того, як європейці відреагують на кризу в периферійних країнах Європи. У липневих домовленостях сказано, що Греція має відновити економічне зростання для того, щоб розплатитися з боргами. Але скорочувати витрати і відновити зростання одночасно не виходить. Була домовленість надати допомогу для відновлення зростання, але цього не було зроблено. Тому, я думаю, питання залишається відкритим і відповідь на нього залежить від європейських політиків.